117
VYHLÁŠKA
Ministerstva životního prostředí
ze dne 12. května 1997,
kterou se stanovují emisní limity a další podmínky provozování stacionárních zdrojů znečišťování a ochrany ovzduší

	Ministerstvo životního prostředí stanoví podle  § 5 odst. 5 a 8 a  § 20 písm. a), b) a d) zákona č. 309/1991 Sb., o ochraně ovzduší před znečišťujícími látkami (zákon o ovzduší), ve znění zákona č. 218/1992 Sb. a zákona č. 158/1994 Sb., (dále jen "zákon o ovzduší") a podle  § 12 písm. a), c), d) a e) zákona České národní rady č. 389/1991 Sb., o státní správě ochrany ovzduší a poplatcích za jeho znečišťování, ve znění zákona č. 211/1993 Sb., zákona č. 158/1994 Sb. a zákona č. 86/1995 Sb., (dále jen "zákon"):

ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ

 § 1
Předmět úpravy

	Tato vyhláška obsahuje:

a)	seznam látek znečišťujících ovzduší, kategorizaci stacionárních zdrojů znečišťování, limity znečišťování, přípustnou tmavost kouře a technické podmínky provozu stacionárních zdrojů znečišťování,

b)	způsob zjišťování množství emisí a technické prostředky pro měření emisí,

c)	požadavky na vedení provozní evidence velkých a středních zdrojů znečišťování,

d)	požadavky na kvalitu, způsob dodávky a prodej paliv.

 § 2
	Pro účely této vyhlášky se rozumí:

a)	hmotnostním tokem emise množství znečišťující látky odváděné ze stacionárního zdroje znečišťování (dále jen "zdroj znečišťování") do vnějšího ovzduší (dále jen "ovzduší"), vyjádřené v hmotnostních jednotkách za jednotku času (například kg.h-1, t.r-1); vyjadřuje míru vlivu zdroje znečišťování na ovzduší,
b)	hmotnostní koncentrací emise množství znečišťující látky vyjádřené v hmotnostních jednotkách v jednotce objemu nosného plynu (například mg.m-3); určuje kvalitu technologického procesu z hlediska ochrany ovzduší,

c)	měřením emisí stanovení hmotnostních toků emisí na základě změřených hodnot hmotnostních koncentrací emisí, popřípadě i objemového průtoku plynu, který znečišťující látky unáší,

d)	výpočtem emisí stanovení hmotnostních toků emisí látkovou bilancí technologického procesu neb o pomocí emisních faktorů,

e)	emisním faktorem poměr hmotnosti do ovzduší přecházející znečišťující látky ke hmotnosti paliva nebo množství tepla v palivu, nebo hmotnosti vstupní suroviny, nebo jednotce produkce,

f)	kontinuálním měřením emisí průběžné měření hmotnostních koncentrací emisí pomocí přístrojů pro tento účel konstruovaných, s registrací a souběžným vyhodnocováním a uchováváním naměřených hodnot pomocí prostředků výpočetní techniky,

g)	jednorázovým měřením emisí měření emisí prováděné pomocí jednotlivých měření v intervalech a způsobem předepsaným touto vyhláškou; jednorázové měření se provádí manuálním odběrem vzorku a následnou fyzikální, fyzikálně-chemickou nebo chemickou analýzou, nebo s použitím přístrojů pro kontinuální měření, nebo přístroji pro tento účel konstruovanými,

h)	jednotlivým měřením měření jedné znečišťující látky v nosném plynu v trvání od přibližně 1 minuty do 24 hodin, v závislosti na koncentraci znečišťující látky nebo metodě jejího stanovení,

i)	poruchou zdroje znečišťování taková v důsledku technické závady vzniklá odchylka od normálního provozu, která je popsána v místním provozním předpisu ( § 7 odst. 2 zákona o ovzduší), včetně lhůty pro její odstranění, při níž souvisle do doby jejího odstranění nemohou být dodrženy emisní limity,

j)	havárií zdroje znečišťování nenadálý nebo neočekávaný stav, při němž bezprostředně a výrazně vzrostou emise znečišťujících látek a zdroj nelze zpravidla regulovat ani zastavit běžnými technickými postupy,

k)	palivem jakýkoliv tuhý, kapalný nebo plynný spalitelný materiál, s výjimkou odpadu, pokud je spalován za účelem získání v něm obsažené energie v zařízení k tomu účelu vyrobeném nebo odborně přizpůsobeném.

ČÁST DRUHÁ

SEZNAM LÁTEK ZNEČIŠŤUJÍCÍCH OVZDUŠÍ, KATEGORIZACE ZDROJŮ ZNEČIŠŤOVÁNÍ, LIMITY ZNEČIŠŤOVÁNÍ, PŘÍPUSTNÁTMAVOST KOUŘE A TECHNICKÉ PODMÍNKY PROVOZU ZDROJŮ ZNEČIŠŤOVÁNÍ

 § 3
	U technologických objektů obsahujících stacionární zařízení ke spalování paliv pro výrobu elektřiny nebo tepla se stanovují emisní limity podle druhu spalovaného paliva a jmenovitého tepelného výkonu zařízení tak, že samostatným zdrojem znečišťování je

a)	kotel, pokud je jeho jmenovitý tepelný výkon 50 MW a vyšší,

b)	u kotlů o jmenovitém tepelném výkonu nižším než 50 MW

	1. 	kotel, pokud je jediným s tímto tepelným výkonem v kotelně,

	2. 	skupina kotlů s tímto tepelným výkonem, pokud spalují stejný druh paliva a pokud vypouštějí nebo by s ohledem na uspořádání mohly vypouštět spaliny společným komínem,

	3. 	ze skupiny kotlů s tímto tepelným výkonem kotel, který spaluje jiný druh paliva, než který je spalován v ostatních kotlích,

	4. 	každý z kotlů s tímto tepelným výkonem, pokud nejsou spaliny vypouštěny nebo by nem ohly být s ohledem na uspořádání vypouštěny společným komínem.

 § 4
Seznam látek znečišťujících ovzduší

	Seznam znečišťujících látek ( § 2 zákona o ovzduší) je uveden v příloze č. 1.

Kategorizace zdrojů znečišťování, limity
znečišťování, přípustná tmavost kouře a technické
podmínky provozu zdrojů znečišťování

 § 5
	(1) Kategorizace vybraných zdrojů znečišťování, emisní limity vybraných zdrojů znečišťování (dále jen "specifické emisní limity"), přípustná tmavost kouře a technické podmínky provozu vybraných zdrojů znečišťování jsou uvedeny v příloze č. 2. Technické podmínky provozu vybraných zdrojů znečišťování, obsahující požadavky na konstrukci a vybavení zařízení a provozování technologického procesu, specifické emisní limity doplňují nebo nahrazují. Pro vybrané zdroje znečišťování platí výhradně specifické emisní limity, přípustná tmavost kouře a technické podmínky jejich provozu uvedené v příloze č. 2, pokud není v této příloze výslovně stanoveno jinak.

	(2) Pro velké a střední zdroje znečišťování, které nejsou vybranými zdroji znečišťování uvedenými v příloze č. 2, platí limity a přípustná tmavost kouře uvedené v příloze č. 3 (dále jen "všeobecně platné emisní limity"). Znečišťující látky, pro které budou všeobecně platné emisní limity uplatněny, dohodne provozovatel s Českou inspekcí životního prostředí (dále jen "inspekce"); tyto znečišťující látky charakteristické pro daný technologický proces výběrem ze seznamu znečišťujících látek uvedených v příloze č. 1 navrhne s ohledem na přiměřenost nákladů na jejich sledování provozovatel.

 § 6
	(1) Zařízeními zvlášť závažných technologických procesů [ § 3 odst. 2 písm. a) zákona o ovzduší - velké zdroje znečišťování] jsou vybrané technologické procesy a zařízení označené v příloze č. 2 jako velký zdroj znečišťování a v ostatních případech, překračuje-li při projektovaném výkonu zdroje a při hmotnostní koncentraci odpovídající emisnímu limitu roční hmotnostní tok emise alespoň jedné nebo více z dále uvedených znečišťujících látek hodnotu:

a)	200 t tuhých znečišťujících látek nebo

b)	1000 t oxidu siřičitého nebo

c)	4 t chloru a jeho těkavých anorganických sloučenin uváděných jako chlor nebo

d)	10 t těkavých organických látek uváděných jako elementární uhlík nebo

e)	200 t oxidů dusíku uváděných jako oxid dusičitý nebo

f)	1 t sulfanu (sirovodíku) nebo

g)	2 t těkavých anorganických sloučenin fluoru uváděných jako fluor nebo

h)	50 t oxidu uhelnatého.

	(2) Zařízeními závažných technologických procesů [ § 3 odst. 2 písm. b) zákona o ovzduší - střední zdroje znečišťování] jsou vybrané technologické procesy a zařízení označené v příloze č. 2 jako střední zdroje znečišťování a v ostatních případech, činí-li při projektovaném výkonu zdroje a při hmotnostní koncentraci odpovídající emisnímu limitu roční hmotnostní tok emise alespoň jedné nebo více znečišťujících látek od 20 do 100 % ročních hmotnostních toků emisí znečišťujících látek uvedených v předchozím odstavci.

ČÁST TŘETÍ
ZPŮSOB ZJIŠŤOVÁNÍ MNOŽSTVÍ EMISÍ A TECHNICKÉ PROSTŘEDKY PRO MĚŘENÍ EMISÍ

 § 7
Společná ustanovení
	(1) Emise se zjišťují s pomocí měření nebo výpočtem v závislosti na tom, co poskytuje vzhledem k povaze a uspořádání technologického procesu správnější výsledky. Emisní faktory jsou uvedeny v příloze č. 4.

	(2) Emise zjišťované s pomocí měření prokazují provozovatelé jednorázovým měřením nebo kontinuálním měřením.

	(3) Pomocí měření jsou zjišťovány emise jen těch znečišťujících látek, pro něž má daný zdroj znečišťování určeny emisní limity. Toto ustanovení neplatí pro jmenovitě určené zdroje znečišťování ( § 13 až 16).

	(4) Odběr vzorků nebo měření se provádí v místě před vyústěním odpadního plynu do ovzduší nebo na jiném místě, jestliže je v něm složení odpadního plynu stejné jako ve vyústění nebo je přesně definováno obsahem srovnávací složky, nejčastěji kyslíku. Vlastní analýza se provádí způsobem a postupy uvedenými v oprávnění k autorizovanému měření emisí.1)

	(5) Vybudování měřicího místa a jeho udržování v provozuschopném stavu zajišťuje provozovatel.

	(6) Jako součást technicko-organizačních opatření provozovatel uvede též způsob sledování provozu zdroje a stanovení emisí pro případ výpadku (havárie) kontinuálního měření emisí.

	(7) Zařízení, která jsou provozována pouze v situaci krajní nouze nebo po dobu v úhrnu nepřekračující 700 hodin v kalendářním roce a jsou pro taková použití předem označena a evidována inspekcí, nemusejí být kontinuálním měřením vybavena, i kdyby jinak takové povinnosti podléhala ( § 13 až 16).

	(8) Provozovatelé zařízení podle odstavce 7 mohou požádat inspekci o individuální úpravu rozsahu a lhůt jednorázového měření. 

	(9) Od měření lze upustit v případech, kdy

a)	nelze soudobými technickými prostředky zaručit, že měření odráží skutečný stav znečišťování nebo by správné měření vyžadovalo neúměrné náklady,

b)	bylo měřením nebo rozborem provozní situace a podmínek jednoznačně prokázáno, že je emise závislá pouze na množství a složení používané suroviny.

Jednorázové měření

 § 8
	(1) Jednorázové měření se provádí

a)	u velkých zdrojů znečišťování jedenkrát za kalendářní rok, pokud nemají povinnost měřit kontinuálně,

b)	u středních zdrojů znečišťování po skončení platnosti individuálně stanovených emisních limitů2) nebo po prvním uvedení do provozu a dále vždy po každé záměně paliva nebo suroviny, nebo po každém významném a trvalém zásahu do konstrukce nebo vybavení zdroje, a to do šesti měsíců od vzniku jedné z výše uvedených skutečností.

Termín měření oznámí provozovatel inspekci nejméně 14 dní předem. Provozovatel může oznámený termín konání měření odvolat. Tuto skutečnost ihned po jejím vzniku oznámí inspekci.

	(2) Jednorázovým měřením se stanovují emise těch znečišťujících látek, pro něž má daný proces určeny emisní limity, s výjimkou těch znečišťujících látek, jejichž roční hmotnostní toky emisí překračují hodnoty uvedené v  § 6 odst. 1. Odchylně od tohoto ustanovení je povinnost měření upravena u jmenovitě určených zdrojů znečišťování ( § 13 až 16).

	(3) Použité manuální metody pro měření musí být schopny změřit koncentraci znečišťujících látek alespoň ve výši 10% emisního limitu. Přednost mají integrální metody stanovení koncentrací znečišťujících látek. Je-li nezbytné užít bodového odběru vzorku, je třeba počet odebraných vzorků přiměřeně zvýšit.

	(4) Jednorázová měření zajišťují provozovatelé prostřednictvím osob k měření způsobilých.1)

 § 9
	(1) Při jednorázovém měření manuálními metodami se provádějí nejméně

a)	tři jednotlivá měření za obvyklého provozu zdrojů znečišťování s neměnnými provozními podmínkami a nejméně jedno další jednotlivé měření, došlo-li ke změně provozních podmínek pokrývající alespoň 6 hodin provozu zdroje znečišťování,

b)	šest jednotlivých měření u zdrojů znečišťování s proměnlivými provozními podmínkami pokrývajících alespoň 12 hodin provozu zdroje znečišťování,

c)	tři jednotlivá měření u zdrojů znečišťování s periodickým, přerušovaným, šaržovým způsobem výroby tak, že každé pokrývá časový interval cyklu nebo šarže, pokud trvá maximálně 4 hodiny a počátek a konec je zřetelně definován. Trvá-li cyklus více než 4 hodiny, měří se emise průběžně po celou dobu trvání jednoho výrobního cyklu. U zdrojů s opakováním cyklu v intervalu delším než jeden den se měří jeden výrobní cyklus.

Doba odběru dílčích, na sebe navazujících vzorků se přizpůsobí očekávaným koncentracím. Měření se vyhodnotí jako vážený průměr veličin.

	(2) Použije-li se k jednorázovému měření přístrojů pro kontinuální měření nebo kontinuálně pracujících přístrojů pro tento účel konstruovaných, činí minimální doba měření

a)	6 hodin u zdrojů znečišťování s neměnnými provozními podmínkami,

b)	12 hodin u zdrojů znečišťování s proměnlivými provozními podmínkami.

U zdrojů znečišťování s periodickým, přerušovaným nebo šaržovým způsobem výroby se měření provádí po celou dobu trvání cyklu. Trvá-li cyklus nejdéle 4hodiny, musí jednorázové měření zahrnovat nejménětři šarže, pokud je možno je provést během jednoho dne. Trvá-li jeden cyklus déle než 4 hodiny, měří se emise průběžně po celou dobu trvání jednoho výrobního cyklu.

 § 10
	(1) Výsledky jednorázového měření musí být zpracovány tak, aby je bylo možno porovnat s emisními limity. Schopnost zdroje dodržovat emisní limity je prokázána, pokud je střední hodnota zjištěné koncentrace s připočtením směrodatné odchylky menší než emisní limit.

	(2) Vyhodnocení jednorázového měření musí též obsahovat emisní faktory a podmínky jejich platnosti odvozené pro jednotlivé konkrétní měřené zařízení nebo technologický proces. 

	(3) Jednorázové měření přístroji pro kontinuální měření nebo kontinuálně pracujícími přístroji pro tento účel konstruovanými se vyhodnotí jako střední hodnoty za každých 30 minut měření a průměr za celé měření.

Kontinuální měření

 § 11
	(1) Kontinuální měření se použije u velkých zdrojů znečišťování v těch případech, kdy se emisního limitu dosahuje úpravou technologického řízení výrobního procesu nebo použitím zařízení k čištění odpadního plynu.

	(2) Kontinuálním měřením se zjišťuje dodržování emisního limitu pouze té znečišťující látky, jejíž roční hmotnostní tok emise překračuje hodnoty uvedené v  § 6 odst. 1. 

	(3) Odchylně od ustanovení odstavců 1 a 2 je povinnost kontinuálního měření upravena u jmenovitě určených zdrojů znečišťování ( § 13 až 16).

	(4) Tam, kde to provozovatel považuje za účelné nebo hospodárné, může v rámci technicko-organizačních opatření navrhnout nahrazení kontinuálního měření jiným kontinuálním způsobem sledování stálosti funkce zařízení k odstraňování znečišťujících látek.

	(5) Data zjišťovaná kontinuálním měřením nebo jiným kontinuálním způsobem ve smyslu předcházejícího odstavce musí být uschována a chráněna proti pozměňování.

	(6) Metody měření a technické požadavky na přístroje pro kontinuální měření jsou uvedeny v příloze č. 5. Technické požadavky v odpovídajícím rozsahu a vztahující se k použité metodě musí splnit i přístroje pro měření referenčních a komplementárních veličin a přístroje nahrazující kontinuální měření ve smyslu odstavce 4.

	(7) Kalibrace měřidel se provádí postupem a ve lhůtách, které jsou předepsány výrobcem. Provádí ji pomocí standardů ten, kdo kontinuální měření provozuje.

	(8) Správnost údajů kontinuálního měření musí být jednou za rok ověřena oprávněnou osobou ve smyslu  § 3 odst. 2 písm. i) zákona; dále vždy při významném zásahu do měřicího systému nebo technologického procesu nebo významné změně zpracovávaných surovin.

 § 12
	(1) Z hodnot naměřených v intervalech ne kratších než 1 minuta dle typu přístroje se vypočte střední hodnota koncentrace příslušné znečišťující látky za každých 30 minut měření při stanovených referenčních podmínkách. Za třicetiminutovou střední hodnotu se považuje aritmetický průměr výsledků zaznamenaných měření po dobu nejméně 20 minut sledovaného intervalu.

	(2) Střední hodnoty se roztřídí pomocí počítače do nejméně 20 tříd, na které je rozdělen interval od nuly do dvojnásobku emisního limitu, a to počínaje prvním dnem kalendářního roku nebo prvním dnem zahájení provozu. Zvlášť se zaznamená překročení 1,2násobku a dvojnásobku emisního limitu.

	(3) Ze středních hodnot se vypočte průměrná denní střední hodnota koncentrace znečišťující látky a porovná se s hodnotou emisního limitu; překročení se zaznamená.

	(4) Hodnoty musí být kdykoliv přístupné, výstupy z nich se zpracovávají denně a souhrnně pak poslední den kalendářního roku. Denní výstupy mohou být vytištěny nebo mohou být ukládány na záložní elektronický nosič. Souhrnný výstup za kalendářní rok musí být vytištěn.

	(5) Při použití kontinuálního měření emisí se emisní limit považuje za dodržený, jestliže jsou v průběhu kalendářního roku současně splněny tyto podmínky:

a)	průměr všech denních středních hodnot je nižší než hodnota emisního limitu,

b)	95 % všech středních hodnot je nižší než 120 % emisního limitu,

c)	všechny střední hodnoty jsou nižší než dvojnásobek hodnoty emisního limitu.

	(6) Při hodnocení dodržení emisního limitu se nepřihlíží k výpadkům kontinuálního měření, nepřekročí-li 5% celkové provozní doby zdroje znečišťování v kalendářním roce.

	(7) Do hodnot rozhodných pro posouzení dodržení emisního limitu se nezahrnují údaje zjištěné v době uvádění zařízení zdroje znečišťování do provozu, v době jeho odstavování z provozu nebo při odstraňování jeho poruchy, popřípadě havárie. Délka přípustné doby trvání těchto stavů se řídí návodem k obsluze zpracovaným výrobcem zařízení a musí být uvedena v souboru technicko-organizačních opatření jako závazné součásti místního provozního předpisu. 

	(8) Zpracování výsledků kontinuálního měření u stacionárních spalovacích zařízení s jmenovitým tepelným výkonem větším než 50 MW musí také umožnit vyjádření

a)	měsíční průměrné hmotnostní koncentrace emise,

b)	pro oxid siřičitý a tuhé znečišťující látky 97. percentilu 48hodinových průměrů hmotnostní koncentrace emise a skutečnosti, zda při ročním základu hodnocení padne do pásma 110% emisního limitu,

c)	pro oxidy dusíku 95. percentilu 48hodinových průměrů hmotnostní koncentrace emise a skutečnosti, zda při ročním základu hodnocení padne do pásma 110% emisního limitu.

Měření u jmenovitě určených zdrojů znečišťování

 § 13

Elektrárny, teplárny a výtopny

	(1) U elektráren, tepláren a výtopen se měřením zjišťují tuhé znečišťující látky, oxid siřičitý, oxidy dusíku s přepočtem na oxid dusičitý, oxid uhelnatý a obsah kyslíku.

	(2) U zdroje znečišťování o jmenovitém tepelném výkonu do 150 MW se zjišťují látky podle odstavce 1 jednorázovým měřením, při jmenovitém tepelném výkonu vyšším než 150 MW kontinuálním měřením. 

	(3) U zdrojů znečišťování uvedených v odstavcích1 a 2 se neprovádí měření tuhých znečišťujících látek, jde-li o zdr oje spalující výlučně plynné palivo, a oxidu siřičitého, jde-li o zdroje spalující plynné nebo kapalné palivo, jestliže dodavatel paliva zaručuje stálý obsah síry v palivu na takové úrovni, aby při spalování nebyl překročen emisní limit.

	(4) U elektráren, tepláren a výtopen s kotli o jmenovitém tepelném výkonu 50 MW a vyšším, spalujícími tuhá nebo kapalná paliva, se ve spalinách zjišťují jednorázovým měřením emise těžkých kovů uvedených v příloze č. 1 a perzistentních organických látek (polychlorované bifenyly, polychlorované dibenzodioxiny, polychlorované dibenzofurany, polycyklické aromatické uhlovodíky) vždy po prvním uvedení zdroje do provozu a dále vždy po každé záměně paliva nebo po každém významném a trvalém zásahu do konstrukce nebo vybavení zdroje, a to do šesti měsíců od vzniku jedné z výše uvedených skutečností. U zdrojů již provozovaných musí být měření podle tohoto odstavce provedeno do 30. června 1998.

 § 14

Spalovny zvláštního a nebezpečného odpadu

	(1) U spaloven zvláštního a nebezpečného odpadu, s výjimkou komunálního odpadu, se ve spalinách zjišťuje měřením 

a)	teplota spalin, obsah kyslíku a oxidu uhelnatého,

b)	obsah tuhých znečišťujících látek, anorganických sloučenin chloru (vyjádřených jako chlorovodík), oxidu siřičitého, oxidů dusíku (vyjádřených jako oxid dusičitý),

c)	obsah anorganických sloučenin fluoru (vyjádřených jako fluorovodík) a organických látek (vyjádřených jako sumární uhlík),

d)	obsah rtuti, thallia, kadmia, arsenu, niklu, chromu, kobaltu, olova, mědi, manganu a jejich sloučenin,

e)	součtový obsah polychlorovaných dibenzodioxinů a dibenzofuranů, v němž jsou jednotlivé složky přepočteny pomocí koeficientů ekvivalentu toxicity podle přílohy č. 6.

	(2) Znečišťující látky, teplota spalin a obsah kyslíku uvedené v odstavci 1 se zjišťují:

a)	kontinuálním měřením u všech spaloven, a to znečišťující látky, teplota spalin a obsah kyslíku uvedené pod písmenem a),

b)	kontinuálním měřením u spaloven s výkonem vyšším než 1 t/h spalovaného odpadu; do výkonu 1 t/h spalovaného odpadu jednorázovým měřením alespoň jednou v kalendářním roce; a to znečišťující látky uvedené pod písmenem b),

c)	jednorázovým měřením jednou v kalendářním roce u všech spaloven, a to znečišťující látky uvedené pod písmeny c) a d),

d)	jednorázovým měřením vždy po prvním uvedení spalovny do provozu a dále jedenkrát za tři kalendářní roky v případě spalování odpadů stálého složení, a to znečišťující látky uvedené pod písmenem e).

	(3) Kontinuální měření teploty a obsahu kyslíku podle odstavce 1 písm. a) se provádějí ve spalovací komoře za posledním přívodem spalovacího vzduchu. Měření obsahu kyslíku lze provádět i za spalovací komorou před místem dalšího přívodu vzduchu.

	(4) Provozovatel neprovádí měření emisí těch znečišťujících látek uvedených v odstavci 1 písm. c) až e), jejichž výskyt lze ve spalinách s přihlédnutím ke složení spalovaného odpadu prokazatelně vyloučit.

 § 15

Spalovny komunálního odpadu

	(1) U spaloven komunálního odpadu se ve spalinách zjišťuje měřením

a)	teplota spalin a obsah kyslíku,

b)	obsah tuhých znečišťujících látek a oxidu uhelnatého,

c)	obsah anorganických sloučenin chloru (vyjádřených jako chlorovodík), oxidu siřičitého, oxidů dusíku (vyjádřených jako oxid dusičitý),

d)	obsah anorganických sloučenin fluoru (vyjádřených jako fluorovodík),

e)	obsah rtuti, thallia, kadmia, arsenu, niklu, chromu, kobaltu, olova, mědi, manganu a jejich sloučenin,

f)	obsah organických látek (vyjádřených jako sumární uhlík),

g)	součtový obsah polychlorovaných dibenzodioxinů a dibenzofuranů, v němž jsou jednotlivé složky přepočteny pomocí koeficientů ekvivalentu toxicity podle přílohy č. 6.

	(2) Znečišťující látky, teplota spalin a obsah kyslíku uvedené v odstavci 1 se zjišťují takto:

a)	kontinuálním měřením u všech spaloven, a to teplota spalin a obsah kyslíku uvedené pod písmenem a),

b)	kontinuálním měřením u spaloven s výkonem vyšším než 1 t/h spalovaného odpadu; do výkonu 1 t/h spalovaného odpadu jednorázovým měřením alespoň jednou v kalendářním roce; a to znečišťující látky uvedené pod písmenem b),

c)	kontinuálním měřením u spaloven s výkonem vyšším než 3 t/h spalovaného odpadu; do výkonu 3 t/h spalovaného odpadu jednorázovým měřením alespoň jednou v kalendářním roce; a to znečišťující látky uvedené pod písmenem c),

d)	jednorázovým měřením jednou v kalendářním roce u všech spaloven, a to znečišťující látky uvedené pod písmeny d) až g).

	(3) Kontinuální měření teploty a obsahu kyslíku podle odstavce 1 písm. a) se provádějí ve spalovací komoře za posledním přívodem spalovacího vzduchu. Měření obsahu kyslíku lze provádět i za spalovací komorou před místem dalšího přívodu vzduchu.

 § 16

Výroba vápna, cementu a zpracování magnezitu

	(1) Při výpalu vápna, cementářského slínku a magnezitu se zjišťuje kontinuálním měřením emise tuhých znečišťujících látek, oxidů dusíku (v přepočtu na oxid dusičitý) a oxidu siřičitého každé z těchto látek, pokud hmotnostní tok emise překračuje 15 kg/h. Funkce odlučovačů tuhých znečišťujících látek však musí být průběžně sledována a evidována.

	(2) U šachtových vápenických pecí s vnitřním topením se zjišťují emise tuhých znečišťujících látek, oxidů dusíku (v přepočtu na oxid dusičitý) a oxidu siřičitého jednorázovým měřením tak, aby byly získány hodnoty hmotnostních toků emisí odpovídající celému zavážecímu cyklu, a to alespoň jednou v kalendářním roce.

	(3) U mlecích zařízení a chladičů při výrobě vápna, cementu a zpracování magnezitu se zjišťuje kontinuálním měřením emise tuhých znečišťujících látek, pokud hmotnostní tok emise překračuje 15 kg/h. Funkce odlučovačů však musí být průběžně sledována a evidována.

	(4) Od kontinuálního měření emise oxidu siřičitého podle odstavce 1 lze upustit, pokud je jeho hmotnostní koncentrace zjištěná z materiálové bilance a ověřená jednorázovým měřením nižší než 50% hodnoty emisního limitu.

ČÁST ČTVRTÁ

POŽADAVKY NA VEDENÍ PROVOZNÍ EVIDENCE VELKÝCH A STŘEDNÍCH ZDROJŮ ZNEČIŠŤOVÁNÍ

 § 17

Provozní evidence

	Provozní evidence je dokladem o plnění povinností stanovených provozovateli zákonem o ovzduší a touto vyhláškou. Je rovněž základním zdrojem údajů pro zpracování databází informačních systémů o zdrojích znečišťování ovzduší a jejich emisích a k hodnocení účinků zdrojů znečišťování na životní prostředí.

 § 18

Obsah provozní evidence a poskytování údajů

	(1) Provozní evidence se vede samostatně pro každý jednotlivý velký a střední zdroj znečišťování. Její součástí jsou záznamy o souhrnném měsíčním a ročním vyhodnocení provozních údajů vedených pro každé jednotlivé zařízení zdroje znečišťování a dále provozní údaje o zdroji související se sledovaným znečišťováním ovzduší. V případě středního zdroje znečišťování - kotelny, která obsahuje výhradně kotle s instalovanými výkony do 0,2 MW, se výše uvedené záznamy vedou pro zdroj jako celek.

	(2) V provozní evidenci se zaznamenávají:

a)	stálé údaje nutné k identifikaci zdroje znečišťování a proměnné údaje o provozu zařízení a technologie, produkovaných emisích, o jakosti a spotřebě paliva a surovin, o zařízení k omezování emisí, o emisích a jejich měření, o provozu zařízení ve smyslu  § 7 odst. 7, a to v rozsahu uvedeném v příloze č. 7,

b)	údaje o poruchách, způsobu jejich odstranění; dále údaje o haváriích a způsobu jejich likvidace.

	(3) Souhrnné vyhodnocení údajů provozní evidence obsahuje přehled všech stálých údajů a průměrných hodnot všech proměnných údajů. Souhrnné vyhodnocení zpracovávají provozovatelé vyplněním formulářů každý rok a předávají ho příslušnému orgánu ochrany ovzduší k datu stanovenému pro splnění oznamovací povinnosti podle  § 8 odst. 1 zákona. Pro uchovávání provozní evidence a souvisejících dokladů platí obecné předpisy pro archivaci.3)

	(4) Provozovatel poskytuje na základě žádosti příslušného orgánu ochrany ovzduší údaje vedené v provozní evidenci kdykoliv.

	(5) Provozovatel oznamuje údaje o zahájení a ukončení provozu, včetně změn podmínek provozování zdrojů znečišťování, do 15 dnů od vzniku těchto skutečností4)

a)	inspekci (velké a střední zdroje znečišťování),

b)	okresnímu úřadu, na jehož území se zdroj znečišťování nachází, (střední zdroje znečišťování).

	(6) Údaje, které provozovatel označí za předmět
obchodního tajemství,5) nesmějí být bez jeho písemného souhlasu předány třetím osobám. Za předání třetím osobám se nepovažuje využití údajů pro zpracování databází informačních systémů o zdrojích znečišťování ovzduší a jejich emisích prováděných v působnosti Ministerstva životního prostředí.

 § 19

Hlášení havárie

	(1) Hlášení provozovatele o havárii orgánům ochrany ovzduší6) obsahuje:

a)	název zařízení a určení místa a času vzniku, a pokud je to známo, i předpokládanou dobu trvání havárie,

b)	druh emisí znečišťujících látek a jejich pravděpodobné množství,

c)	přijatá opatření.

	(2) Do 14 dnů po hlášení havárie podle odstavce 1 provozovatelé vypracují a předají zprávu, která vedle souhrnu všech dostupných podkladů pro stanovení množství uniklých znečišťujících látek do ovzduší obsahuje:

a)	název zařízení, u něhož došlo k havárii,

b)	časové údaje o vzniku a době trvání havárie,

c)	druh a množství emisí znečišťujících látek po dobu havárie,

d)	příčinu havárie,

e)	přijatá konkrétní opatření k zamezení vzniku dalších případů havárií,

f)	časový údaj o hlášení havárie inspekci.

	(3) Provozovatel poskytne na vyžádání inspekce doplňující údaje, které souvisejí se vznikem, průběhem, likvidací a s důsledky havárie.

ČÁST PÁTÁ

POŽADAVKY NA KVALITU, ZPŮSOB DODÁVKY A PRODEJ PALIV

 § 20

	(1) Za palivo se považuje zejména:

a)	černé uhlí a paliva z něj odvozená (například brikety, koks, proplastek, aditivovaná a bezdýmná paliva),

b)	hnědé uhlí a paliva z něj odvozená (například brikety, polokoks, aditivovaná a bezdýmná paliva),

c)	rašelinové brikety, palivová rašelina,

d)	přírodní kusové dříví, včetně přirostlé kůry, chrastí a šišek, i ve formě například štěpků,

e)	přírodní nekusové dřevo (například piliny, brusný prach nebo kůra) i ve formě například briket,

f)	sláma, tráva nebo podobné rostlinné látky,

g)	produkty destilace ropy a další oleje (s obsahem PCB do 10 ppm), metanol nebo etanol, bionafta a produkty destilace uhlí,

h)	zemní plyn ropný nebo karbonský, svítiplyn, propan či butan nebo jejich směs a jiné čisté uhlovodíky, vodík,

i)	koksárenský plyn, důlní plyn, vysokopecní plyn, konvertorový plyn, bioplyn, plyn z rafinerií, syntézní plyn s obsahem síry do 0,1 % hm. a jiné průmyslové plyny s obsahem síry do 0,1 % hm.

	(2) Brikety z paliv smějí být vyrobeny pouze s použitím takových pojiv, o nichž je předem známo, že při jejich spalování nevznikají jiné látky než při spalování paliv. 

	(3) Spolu s palivem lze spalovat i jiné spalitelné látky, které nejsou palivem a o nichž je předem známo, že při jejich spalování nevznikají jiné látky než při spalování paliv. Jejich užití nesmí překročit 25% okamžitého tepelného příkonu a spalovací zařízení musí být na jejich spalování konstruováno a vybaveno k dodržení emisních limitů znečišťujících látek charakteristických pro daný spalovací proces. Tyto jiné spalitelné látky musí být popsány v místním provozním předpisu včetně způsobu dozoru nad manipulací s nimi.

	(4) Využívání tepelného obsahu ostatních spalitelných látek, které nejsou palivy a nesplňují podmínku uvedenou v odstavci 3, se řídí ustanovením  § 11 odst. 1 písm. g) zákona o ovzduší.

	(5) Palivo dodávané pro spalování v malých zdrojích znečišťování7) a obyvatelstvu musí splňovat požadavky na jakost uvedené v příloze č. 8.

	(6) Při nabídce paliva a distribuci prodejce osvědčuje jeho kvalitu. Osvědčení musí obsahovat:

a)	obchodní jméno, sídlo a identifikační číslo nebo jméno, příjmení, bydliště, místo podnikání prodejce,

b)	druh paliva a jeho výrobní označení,

c)	prohlášení o nepřekročení příslušné limitní měrné sirnatosti nebo obsahu síry,

d)	hmotnost,

e)	datum nakládky,

f)	obchodní jméno, sídlo nebo jméno a příjmení, bydliště, popřípadě místo podnikání kupujícího,

g)	jméno a příjmení pracovníka, který osvědčení vystavil.

ČÁST ŠESTÁ

PŘECHODNÁ, ZRUŠOVACÍ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

 § 21

	(1) Povinnost kontinuálního měření stanovená před účinností této vyhlášky se i nadále nevztahuje:

a)	na zdroje znečišťování, pro něž inspekce stanovila termín pro dosažení emisních limitů nového zdroje podle  § 14 odst. 3 zákona o ovzduší a  § 3 odst. 2 písm. h) zákona na dobu po 1. červnu 1997; v těchto případech musí být kontinuální měření zahájeno k takto stanovenému termínu,

b)	na zdroje znečišťování, jejichž provoz bude v návaznosti na rozhodnutí inspekce o emisních limitech podle  § 14 odst. 3 zákona o ovzduší a  § 3 odst. 2 písm. h) zákona nejpozději do 31. prosince 1998 ukončen.

	(2) Provozovatelé středních zdrojů znečišťování, kteří učinili opatření k dosažení emisních limitů stanovených pro nové zdroje znečišťování před účinností této vyhlášky a v tomto období neuskutečnili dosud jednorázová měření, provedou měření nejpozději do 30. června 1998.

 § 22

	Emisní limity uvedené v přílohách č. 2 a 3, které byly vyhlášeny před účinností této vyhlášky opatřením Federálního výboru pro životní prostředí k zákonu č. 309 ze dne 9. července 1991 o ochraně ovzduší před znečišťujícími látkami vyhlášeným v částce 84/1991 Sb., ve znění opatření Federálního výboru pro životní prostředí ze dne 23. června 1992 vyhlášeného v částce 84/1992 Sb. a vyhlášky č. 122/1995 Sb., nejsou zpřísněnými nebo nově vyhlašovanými emisními limity ve smyslu  § 5 odst. 6 zákona o ovzduší. Běh lhůt podle § 5 odst. 6 zákona o ovzduší započatých pro tyto emisní limity před účinností této vyhlášky zůstává zachován.

 § 23
	Zrušují se :

1. 	vyhláška Ministerstva životního prostředí č. 205/1993 Sb., kterou se stanoví požadavky na vedení provozní evidence velkých a středních zdrojů znečišťování a rozsah dalších údajů poskytovaných jejich provozovateli orgánům ochrany ovzduší,

2. 	vyhláška Ministerstva životního prostředí č. 206/1993 Sb., kterou se stanoví požadavky na kvalitu paliv k přímému spalování a jejich prodej,

3. 	vyhláška Ministerstva životního prostředí č. 270/1993 Sb., o způsobu zjišťování množství emisí a o technických prostředcích pro jejich měření u velkých a středních zdrojů znečišťování, ve znění vyhlášky č. 304/1995 Sb.,

4. 	přílohy č. 1, 2 a 3 opatření Federálního výboru pro životní prostředí k zákonu č. 309 ze dne 9. července 1991 o ochraně ovzduší před znečišťujícími látkami vyhlášeného v částce 84/1991/1 Sb., ve znění opatření Federálního výboru pro životní prostředí ze dne 23. června 1992 vyhlášeného v částce 84/1992/1 Sb. a vyhlášky č. 122/1995 Sb.

 § 24

	Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. června 1997.

Ministr:
Ing. Skalický v. r.

1)	 § 3 odst. 2 písm. i) zákona ČNR č. 389/1991 Sb., o státní správě ochrany ovzduší a poplatcích za jeho znečišťování, ve znění pozdějších předpisů.
2)	 § 14 odst. 3 zákona č. 309/1991 Sb., o ochraně ovzduší před znečišťujícími látkami (zákon o ovzduší), ve znění pozdějších předpisů.
3)	Zákon ČNR č. 97/1974 Sb., o archivnictví, ve znění zákona ČNR č. 343/1992 Sb.
4)	 § 7 odst. 1 písm. e) zákona č. 309/1991 Sb. 
5)	 § 18 zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů.
6)	 § 7 odst. 1 písm. e) zákona č. 309/1991 Sb.
7)	 § 3 odst. 2 písm. c) zákona č. 309/1991 Sb. 

Příloha č. 1

                 SEZNAM   ZNEČIŠŤUJÍCÍCH   LÁTEK

0. skupina - Základní znečišťující látky

           tuhé  znečišťující  látky
           oxid  siřičitý
           oxidy  dusíku
           oxid  uhelnatý

1. skupina

1. podskupina

           azbest
           benzo(a)pyren
           2-naftylamin
           beryllium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Be
           kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Cd
           dibenzoantracen

 2. podskupina

           arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako As
           sloučeniny chromu šestimocného vyjádřené jako Cr
           kobalt a jeho sloučeniny vyjádřené jako Co
           nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako Ni

 3. podskupina

           akrylonitril
           benzen
           1,3-butadien
           1,2-dibromethan
           epichlorhydrin
           ethylenoxid (oxiran)
           hydrazin
           propylenoxid
           vinylchlorid

  4. podskupina

           polychlorované  bifenyly
           polychlorované  dibenzofurany
           polychlorované  dibenzodioxiny

  2. skupina

  1. podskupina

           rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako Hg
           thallium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Tl

  2. podskupina

           selen a jeho sloučeniny vyjdřené jako Se
           telur a jeho sloučeniny vyjádřené jako Te

  3. podskupina

           antimon a jeho sloučeniny vyjádřené jako Sb
           cín a jeho sloučeniny vyjádřené jako Sn
           fluoridy  vyjádřené  jako  F-
           chrom a jeho sloučeniny (mimo CrVI) vyjádřené jako Cr
           kyanidy vyjádřené jako CN-
           mangan a jeho sloučeniny vyjádřené jako Mn
           měď a její sloučeniny vyjádřené jako Cu
           olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako Pb
           vanad a jeho sloučeniny vyjádřené jako V
           zinek a jeho sloučeniny vyjádřené jako Zn

   3. skupina

   1. podskupina

           antimonovodík  (stibin)
           arsenovodík (arsan)
           fosforovodík (fosfan)
           fosgen
           chlorkyan

   2. podskupina

           brom a jeho plynné sloučeniny vyjádřené jako HBr
           fluor a jeho plynné sloučeniny vyjádřené jako HF
           chlor
           kyanovodík
           sirovodík (sulfan)
           silné anorganické kyseliny vyjádřené jako H

   3. podskupina

           amoniak
           anorganické plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako HCl

    4. skupina

    1. podskupina

           acetaldehyd
           anilin
           benzylchlorid
           diethylamin
           1,2-dichlorethan
           1,1-dichlorethylen
           dimethylamin
           ethanolamin
           ethylakrylát
           fenol
           formaldehyd
           kresoly
           kyselina akrylová
           kyselina mravenčí
           merkaptany
           methylakrylát
           methylamin
           nitrobenzen
           nitrofenoly
           nitrokresoly
           nitrotolueny
           pyridin
           sirouhlík
           1,1,2,2-tetrachlorethan
           tetrachlorethylen
           thioethery
           o-toluidin  (2-methylanilin)
           trichlormethan
           trichlorethylen

    2. podskupina

           benzaldehyd
           butylaldehyd
           l,4-dichlorbenzen
           l,l-dichlorethan
           ethylbenzen
           furfural (2-furaldehyd)
           chlorbenzen
           2-chloropren (2-chlor-1,3-butadien)
           2-chlorpropan
           izopropylbenzen
           kyselina  octová
           methylacetát
           methylmetakrylát

           l-methylnaftalen
           2-methylnaftalen
           naftalen
           styren
           toluen
           vinylacetát
           xyleny

    3. podskupina

           aceton
           alkylalkoholy
           bifenyl
           2-butanon
           butylacetát
           dibutylether
           diethylether
           difenylether
           l,2-dichlorethylen
           dichlormethan
           diizopropylether
           dimethylether
           ethylacetát
           ethylenglykol
           4-hydroxy-4-ethyl-2-pentanon
           chlorethan
           methylester kyseliny benzoové
           4-methyl-2-pentanol
           N-methylpyrolidon
           olefiny s výjimkou l,3-butadienu
           parafiny s výjimkou methanu

Příloha č. 2

KATEGORIZACE  VYBRANÝCH  ZDROJŮ   ZNEČIŠŤOVÁNÍ,  SPECIFICKÉ  EMISNÍ
LIMITY,  PŘÍPUSTNÁ  TMAVOST  KOUŘE  A  TECHNICKÉ  PODMÍNKY  PROVOZU
                VYBRANÝCH ZDROJŮ ZNEČIŠŤOVÁNÍ

Pro účely této přílohy vyhlášky se užívá označení:

- vztažné  podmínky  A  pro  emisní  limit, znamenající koncentraci
  příslušné  látky v  suchém plynu  za normálních  podmínek (lOl,32
  kPa,  OoC),  někdy  s  udáním  referenčního  obsahu některé látky
  v nosném plynu (obvykle kyslíku)
- vztažné  podmínky  B  pro  emisní  limit, znamenající koncentraci
  příslušné látky  ve vlhkém plynu  za normálních podmínek  (lOl,32
  kPa,  OoC),  někdy  s  udáním  referenčního  obsahu některé látky
  v nosném plynu (obvykle kyslíku)
- vztažné  podmínky  C  pro  emisní  limit, znamenající koncentraci
  příslušné látky v nosném plynu za obvyklých provozních podmínek.

Označení "nest."  u číselných hodnot emisních  limitů značí, že pro
uvedenou znečišťující látku se emisní limit nestanovuje.

l. PALIVOENERGETICKÝ PRŮMYSL

l.l Spalování paliv za účelem výroby tepla a/nebo elektřiny v tech-
    nologických objektech obsahujících  stacionární zařízení o jme-
    novitém  tepelném výkonu  vyšším nebo rovném 0,2 MW  (střední a  
    velké zdroje znečišťování).  Stejné emisní limity  platí i  pro  
    tatáž zařízení mimo palivoenergetický průmysl.

Emisní limity platí pro vztažné podmínky  A a obsah kyslíku v nos-
ném plynu, uvedeném ve sloupci 7.

+-------------+-------------------------------------------+-------+
|  Instalov.  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|
|   tepelný   +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah |
|    výkon    | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | organ. | kysl. |
|    [MWt]    | látky | siřič. | dusíku | uheln. | látky  |  O2   |
|             |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | j. ¬ C |  [%]  |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+

 1.1.1 Uhelné kotle s granulačním, výtavným a roštovým ohništěm 1),3)
       
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      0,2    |   -   |    -   |  650   |    -   |    (   |   )   |
|             |   -   |    -   | 1100 2)|    -   |    )   |   (   |
| > 0,2 až 1  |   -   |    -   |   -    |  nest. |    (   |   )   |
|  > 1 až 5   |   -   |    -   |   -    |   650  |    )   |   (   |
| > 0,2 až 5  |  250  |    -   |   -    |    -   |    (   |   )   |
| > 0,2 až 50 |   -   | 2500   |   -    |    -   |  nest. |   6   |
|  > 5 až 50  |  150  |    -   |   -    |   400  |    )   |   (   |
|    > 50     |  100  |    -   |   -    |   250  |    (   |   )   |
| > 50 až 300 |   -   | 1700   |   -    |    -   |    )   |   (   |
|    > 300    |   -   |  500   |   -    |    -   |    (   |   )   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) též granulační nebo roštové  kotle s přiřazenými fluidními reak-
   tory,  jejich kombinace  s fluidními  ohništi nebo  rekonstrukce
   těchto kotlů s využitím prvků fluidní techniky
2) pro výtavná ohniště
3) platí i pro ostatní tuhá paliva

 1.1.2 Kotle spalující dřevo 1)
      
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|    > 5      |     2)|      2)|      2)|      2)|   50   |  11   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) rovněž tak nekontaminovaný dřevní odpad, kůru a podobné rostlin-
   né látky
2) emisní limity pro spalování uhlí, odpovídající instalovanému vý-
   konu

1.1.3 Kotle spalující kapalná paliva
     
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      0,2    |   -   |    -   |   -    |   175  |    (   |   )   |
| > 0,2 až 5  |   -   |      1)|  500   |    -   |    )   |   (   |
| > 0,2 až 50 |  100  |    -   |   -    |    -   |    (   |   )   |
|    > 5      |   -   |    -   |  450   |    -   |  nest. |   3   |
| > 5 až 300  |   -   | 1700   |   -    |    -   |    )   |   (   |
|    > 50     |   50  |    -   |   -    |    -   |    (   |   )   |
|    > 300    |   -   |  500   |   -    |    -   |    )   |   (   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) obsah síry v palivu max. 1% hm.

1.1.4 Kotle spalující plynná paliva
     
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      0,2    |  50 1)|  35  2)| 200    |   100  |  nest. |   3   |
|             |       | 900  3)| 300  4)|        |        |       |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) pro  plynná paliva  z neveřejných  distribučních sítí (vyčištěný
   koksárenský nebo vysokopecní plyn, bioplyn, propan či butan nebo
   jejich směsi, plyn z rafinerií)
2) pro plynná paliva z veřejných distribučních sítí
3) pro  plynná paliva  mimo  paliv  z veřejných  distribučních sítí
   a koksárenského plynu (viz odst. 1.5)
4) při spalování propanu či butanu, nebo jejich směsí

1.1.5 Fluidní kotle spalující fosilní paliva
     
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|  > 5 až 50  |  100  | 800    |  400   |   250  |    (   |   )   |
|             |       | 75%  1)|        |        |    )   |   (   |
|    > 50     |   50  | 500    |  400   |   250  |  nest. |   6   |
|             |       | 75%  1)|        |        |    (   |   )   |
|     < 5   2)|       |        |        |        |    )   |   (   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) nelze-li při spalování tuzemského  paliva dosáhnout emisního li-
   mitu při  únosném přídavku aditiva musí  být koncentrace snížena
   alespoň na 25 % původní hodnoty
2) emisní  limity fluidních  kotlů se  jmenovitým tepelným  výkonem
   nižším než 5 MWt jsou stejné jako emisní limity klasických kotlů
   v závislosti na druhu spalovaného paliva

1.1.6 Kogenerační jednotky s pístovým spalovacím motorem
      
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      0,2  1)|130  2)|      3)|2000  4)|   650  | 150  7)|  5  8)|
|             |       |        |4000  5)|        |        |       |
|             |       |        | 500  6)|        |        |       |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) kogenerační jednotky jsou tříděny podle příkonu
2) při  použití  kapalných  paliv
3) při použití  motorové nafty nesmí  celkový obsah síry  překročit
   0,05% hm. a  v ostatních kapalných palivech 1%  hm.; při použití
   plynných paliv nesmí  být celkový obsah síry v  palivu vyšší než
   22OO mg/m3  v přepočtu na  obsah methanu, resp.  6O mg/MJ tepla,
   přivedeného v palivu
4) u vznětových motorů s tepelným příkonem vyšším než 5 MW
5) u vznětových motorů s tepelným příkonem do 5 MW včetně
6) u zážehových motorů
7) úhrnná koncentrace všech látek s výjimkou metanu při hmotnostním
   toku vyšším než 3 kg/h
8) pro oxid  uhelnatý a oxidy  dusíku platí emisní  limit pro suchý
   plyn; pro  tuhé znečišťující látky  a organické látky  platí pro
   vlhký plyn

1.1.7 Přímotopné teplovzdušné systémy pro vytápění 1)
     
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      0,2    |     2)|      2)|      2)|      2)|  nest. |  17   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) systémy,  v jejichž  zařízení dochází  k přímému  styku plamene,
   resp. míchání  horkých spalin s  ohřívaným vzduchem, jehož  část
   současně slouží jako zdroj  kyslíku pro spálení paliva; spalovat
   se smí jen plynná paliva,  která jsou dodávána z veřejných dist-
   ribučních sítí,  a dále propan,  butan nebo jejich  směsi a dále
   bezolovnatá  kapalná paliva  s obsahem  síry do  0,05% hm.  a to
   v souladu s technickými podmínkami stanovenými výrobcem
2) číselné hodnoty emisních limitů  pro kotle podle spalovaného pa-
   liva

1.1.8  Plynové turbiny
      
+-------------+-------------------------------------------+-------+
|   Objemový  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|
|      tok    +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah |
|    spalin   | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | organ. | kysl. |
|    [m3/h]   | látky | siřič. | dusíku | uheln. | látky  |  O2   |
|             |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | j. ¬ C |  [%]  |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|      1      |   2   |    3   |    4   |    5   |    6   |   7   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
|  < 60 000   |100  1)|  1700  |   350  |   100  |  nest. |  15   |
|  ż 60 000   | 50  2)|  1700  |   300  |   100  |  nest. |  15   |
+-------------+-------+--------+--------+--------+--------+-------+
Odkazy:
1) při   spalování   uhelných   suspensí   a   energetických  plynů
   z neveřejných distribučních sítí;  při spalování kapalných paliv
   a topných  plynů  z  veřejných  distribučních  sítí  je  emisním
   limitem stupeň tmavosti dýmu  podle Bacharachovy stupnice, který
   nesmí překročit při všech provozních stavech 4. stupeň zčernání
2) při   spalování   uhelných   suspensí   a   energetických  plynů
   z neveřejných distribučních sítí;  při spalování kapalných paliv
   a topných  plynů  z  veřejných  distribučních  sítí  je  emisním
   limitem stupeň tmavosti dýmu  podle Bacharachovy stupnice, který
   nesmí  překročit při  trvalém provozu  2. stupeň  zčernání a při
   najíždění 3. stupeň zčernání

l.2 Spalování více druhů paliv v jednom zařízení

a) Při spalování více druhů paliv v jednom spalovacím zařízení tak,
   že je  spalován vždy jeden  druh paliva, platí  emisní limit pro
   použitý druh paliva.

b) Při spalování více druhů paliv v jednom spalovacím zařízení sou-
   časně je emisní limit určen  emisním limitem paliva, jehož podíl
   na tepelném příkonu zařízení činí  75% a více. Jestliže podíl na
   tepelném příkonu  zařízení žádného z  použitých paliv nedosahuje
   této hodnoty, stanoví se emisní limit a referenční obsah kyslíku
   váženým průměrem  hodnot emisních limitů  resp. hodnot referenč-
   ních obsahů kyslíku jednotlivých  druhů použitých paliv, kde va-
   hou je jejich podíl na tepelném příkonu zařízení.

1.3 Integrace kotle s plynovou turbinou

a) Je-li za plynovou turbinou  zařazen spalinový kotel bez přitápě-
   ní, nebo s přitápěním stejným palivem do výše 20% tepelného pří-
   konu plynové  turbiny, platí pro tuto  konfiguraci stejné emisní
   limity, a referenční podmínky  jejich stanovení jako pro plynové
   turbiny příslušného objemového toku.

b) V případě, že  je za plynovou  turbinou zařazen spalinový  kotel
   s přitápěním jiným palivem, nebo  jeho tepelný příkon ve stejném
   palivu překračuje 20% tepelného příkonu plynové turbiny, stanoví
   se emisní limit a referenční obsah kyslíku váženým průměrem hod-
   not platných pro samotnou plynovou turbinu a samotný kotel podle
   podílů tepelného příkonu turbiny a přitápění kotle.

Tepelný příkon zařízení je stanoven  výpočtem z výhřevnosti a množ-
ství spalovaného paliva. K tomu  účelu se použije hodnota minimální
výhřevnosti paliva  zaručovaná jeho výrobcem  v technických normách
či podmínkách.  Není-li udána, stanoví  se jako součet  výhřevností
složek paliva,  jejichž průměrný obsah v  palivu je stanoven rozbo-
rem.

1.4 Třídění a úprava uhlí, briketárny

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | organ. | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. | látky  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | j. ¬ C |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  |a) Třídění a jiná studená úprava uhlí                       |
  |   ----------------------------------                       |
  |   (střední zdroj znečišťování)                             |
  |                                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    B   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  |b) Tepelná úprava uhlí (velký zdroj znečišťování)           |
  |   -------------------                                      |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |   50   |   5   |    A   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

1.5 Výroba koksu (velký zdroj  znečišťování s výjimkami, označenými
    v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | organ. | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. | látky  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | j. ¬ C |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Otop koksárenských baterií                                 |
  | --------------------------                                 |
  | nest. |      1)|   500  |  nest. |  nest. |   5   |    B   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

pokračování
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Příprava koksovací vsázky (střední zdroj znečišťování)     |
  | -------------------------                                  |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Koksování                                                  |
  | ---------                                                  |
  |     2)|  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    -   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Vytlačování koksu                                          |
  | -----------------                                          |
  | 100 3)|  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    B   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Třídění koksu (střední zdroj znečišťování)                 |
  | -------------                                              |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    B   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

Odkazy:
1) obsah sulfanu (H2S) v topném plynu max. 500 mg/m3
2) přípustné viditelné emise budou  pro každou koksárenskou baterii
   stanoveny v  místním provozním předpisu  jako součást technicko-
   -organizačních opatření (§ 7 odst.2 zákona o ovzduší)
3) zjišťováno jako denní průměr

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Veškeré úniky znečišťujících látek do ovzduší musí být minimali-
   zovány odsáváním  a odprašováním či hermetizací,  je-li to tech-
   nicky proveditelné.
b) Plnící plyny  (při plnění koksárenských komor)  musí odvedeny do
   surového koksárenského plynu nebo do jiné koksovací komory. Pod-
   mínky průběhu operačního cyklu musí být stanoveny v místním pro-
   vozním  předpisu jako  součást technicko-organizačních  opatření
   (§ 7 odst.2 zákona o ovzduší).
c) Množství tuhých látek vypouštěných do ovzduší je limitováno hod-
   notou O,l kg/t celkového suchého koksu (cks). Druh a kvalita ha-
   sící vody  musí být stanoveny v  místním provozním předpisu jako
   součást  technicko-organizačních  opatření  (§ 7  odst.2  zákona
   o ovzduší).
d) Zařízení chemických provozů koksoven  musí být zabezpečeno proti
   únikům  těkavých  látek  do  venkovního  prostředí. Závadné vody
   z přímého chlazení plynu nesmí být v přímém styku s ovzduším.

e) Obsah sulfanu (H2S) v koksárenském plynu na výstupu z chemických
   provozů nesmí překročit 500 mg/m3. Obsah sulfanu se zjišťuje tr-
   vale provozním měřením.

f) Vypouštění koksárenského plynu do ovzduší není dovoleno. Podmín-
   ky pro jeho případné řízené spalování musí být stanoveny v míst-
   ním  provozním  předpisu  jako  součást  technicko-organizačních
   opatření (§ 7 odst.2 zákona o ovzduší).

l.6 Výroba  energetických  plynů   (generátorový  plyn,  svítiplyn)
    a syntézních plynů (velký zdroj znečišťování)

Aplikují se  všeobecně platné emisní  limity pro tuhé  znečišťující
látky, oxid siřičitý, oxidy  dusíku, oxid uhelnatý, sulfan, amoniak
a merkaptany. Vztažné  podmínky A.

2. PRŮMYSLOVÁ VÝROBA A ZPRACOVÁNÍ KOVŮ

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) U diskontinuálních  pochodů s  proměnlivými emisemi  jsou emisní
   limity stanoveny pro průměrné parametry technologických procesů.

b) Veškeré úniky  tuhých znečišťujících látek do  ovzduší ze zdrojů
   specifikovaných v  kapitole 2 musí  být minimalizovány odsáváním
   a odprašováním či hermetizací, je-li to technicky proveditelné.

2.l Spékání železných  a manganových rud  (velký zdroj znečišťování
    s výjimkami, označenými v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Příprava vsázky (střední zdroj znečišťování)               |
  | ---------------                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Spékací pásy aglomerace                                    |
  | -----------------------                                    |
  |  100  |   400  |   400  | 6000   |      2)|   19  |    A   |
  |       |        |        | 8000 1)|        |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Manipulace se spečencem 3) (střední zdroj znečišťování)    |
  | -----------------------                                    |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) pro karbonátové rudy
2) rtuť v plynném skupenství max. 1 mg/m3
3) jako chlazení, drcení, mletí, třídění

2.2 Výroba surového  železa (velký zdroj  znečišťování s výjimkami,
    označenými v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace s vysokopecní vsázkou (střední zdroj) |
  | ------------------------------------------                 |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Odlévání                                                   |
  | --------                                                   |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Ohřívače větru                                             |
  | --------------                                             |
  |  100  |      1)|      1)|  6000  |  nest. |   7   |    A   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) platí emisní limity všeobecně platné

2.3  Výroba oceli (velký zdroj znečišťování s výjimkami, označenými
     v textu tabulky)

    (Např. konvertory, Siemens-Martinské pece, dvounístějové tande-
    mové pece, Marz-Böhlenovy pece)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se vsázkou 1) (střední zdroj)         |
  | -------------------------------                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Nístějové pece s intenzifikací kyslíkem                    |
  | ---------------------------------------                    |
  |   75  |   400  |   400  |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Kyslíkový konvertor                                        |
  | -------------------                                        |
  |  50 2)|  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Elektrické obloukové a pánvové pece s hmotností vsázky     |
  | -----------------------------------                        |
  | do 2O tun včetně/nad 20 tun                                |
  |                                                            |
  | 75/50 |  nest. |   400  |  1000  |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Elektrické indukční pece s hmotností vsázky nad 5 tun      |
  | -----------------------------------------------------      |
  |   75  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) dělení těžkého kovového odpadu  řezáním kyslíkem je nutno prová-
   dět s  odsáváním a následným čištěním  odpadního plynu, pokud je
   to technicky  možné; postup musí být  uveden v místním provozním
   předpisu  jako  součást  technicko-organizačních  opatření  (§ 7
   odst.2 zákona o ovzduší)
2) konvertorový plyn je nutno jímat  s ohledem na procesní možnosti
   a dále jej  využívat; číselná hodnota emisního  limitu platí pro
   případ, že je vypouštěn do ovzduší

2.4 Výroba odlitků ze slitin železa (velký zdroj znečišťování s vý-
    jimkami, označenými v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se vsázkou nebo produktem 1),5)       |
  | ---------------------------------+--------+-----           |
  | (střední zdroj znečišťování)                               |
  |                                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Tavení v elektrické obloukové peci                         |
  | ----------------------------------                         |
  |   75  |  nest. |  400   |  1000  |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Tavení v elektrické indukční peci                          |
  | ---------------------------------                          |
  | s hmotností vsázky nad 5 tun (střední zdroj znečišťování)  |
  |                                                            |
  |   75  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Kuplovny 2)                                                |
  | --------                                                   |
  |  100  |  nest. |  nest. | 1000 3)|  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Tavení v rotační bubnové olejové a plynové peci            |
  | -----------------------------------------------            |
  | kapalná/plynná paliva                                      |
  |                                                            |
  | 30/20 |      4)|  400   |300/200 |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) včetně ostatních technologických uzlů, jako úpravárenských zaří-
   zení, výroby forem a  jader, odlévání, čištění odlitků, dokončo-
   vacích operací
2) plynné  znečišťující látky  z  kychtových  plynů musí  být podle
   technických možností odstraňovány
3) v komíně za rekuperátorem horkovětrných kuploven
4) obsah síry v kapalném palivu max. 1% hm.
5) plynné anorganické i organické znečišťující látky vznikající při
   výrobě forem a jader je nutno zachycovat.

2.5 Úprava rud neželezných kovů

a) emisní limit pro tuhé znečišťující látky          ...  5O mg/m3
b) při zpracování rud  na získání olova, odchylně od  písmene a)
                                                     ...  lO mg/m3

2.6 Výroba  lehkých a  alkalických kovů  a jejich  slitin 1) (velký
    zdroj znečišťování s výjimkami, označenými v textu tabulky)
    (hořčík, hliník, berylium, sodík, draslík, ap.)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | fluor  | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |        |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | j. HF  |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se surovinou nebo produktem           |
  | ---------------------------------+--------+-----           |
  | (střední zdroj znečišťování)                               |
  |                                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Pecní agregáty                                             |
  | --------------                                             |
  |  50 2)|  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  |  Elektrolytická výroba hliníku                             |
  |  -----------------------------                             |
  |  30 3)|  nest. |  nest. |  nest. |    2 4)|   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) mimo výrobu hliníku se pro  tuhé znečišťující látky při elektro-
   lytické výrobě aplikují emisní limity všeobecně platné
2) emisní  limit pro  tuhé znečišťující  látky v  odpadních plynech
   z odsávání lOO mg/m3
3) v odpadním  plynu z  elektrolyzéru; měrné  výrobní emise  tuhých
   znečišťujících látek, včetně  odsávaných výrobních prostor elek-
   trolysy, zjištěné  z denních průměrů, nesmí  překročit hodnotu 5
   kg/t hliníku
4) z elektrolyzérů i z výrobních prostor elektrolýzy; měrné výrobní
   emise sloučenin fluoru, vyjádřené jako fluorovodík, včetně odsá-
   vání výrobních prostor elektrolysy,  zjištěné z denních průměrů,
   nesmí překročit hodnotu O,5 kg/t hliníku.

2.7 Výroba ostatních neželezných kovů  a jejich slitin (velký zdroj
    znečišťování s výjimkami, označenými v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se surovinou nebo produktem           |
  | ---------------------------------+--------+-----           |
  | (střední zdroj znečišťování)                               |
  |                                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Pecní agregáty                                             |
  | --------------                                             |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

2.8 Výroba ferroslitin (velký zdroj znečišťování s výjimkami, označenými v textu tabulky)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se surovinou nebo produktem           |
  | ------------------------------------------------           |
  | (střední zdroj znečišťování)                               |
  |                                                            |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Pecní agregáty                                             |
  | --------------                                             |
  |   50  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

2.9 Ostatní speciální hutní výroby (střední zdroje znečišťování)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Doprava a manipulace se surovinou nebo produktem 1),2)     |
  | ------------------------------------------------           |
  |  100  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Tavení neželezných kovů a jejich slitin                    |
  | ------------------------------                             |
  |   75  |  nest. |  nest. |  nest. |  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Žárové pokovování zinkem                                   |
  | ------------------------                                   |
  |   -   |  nest. |  nest. |  nest. |  10 3) |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) včetně ostatních technologických uzlů, jako úpravárenských zaří-
   zení, výroby forem a  jader, odlévání, čištění odlitků, dokončo-
   vacích operací a pod.
2) plynné anorganické i organické znečišťující látky vznikající při
   výrobě forem a jader je nutno zachycovat
3) emisní limit pro zinek

2.10 Povrchová úprava kovů 1) (střední zdroje znečišťování)
     (např. moření, galvanické pokovování, fosfatizace, smaltování,
     leštění, broušení, tryskání a související operace)

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |  100  |  nest. | 1500 2)|  nest. |      3)|   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) s  výjimkou nanášení  nátěrových hmot
2) při povrchové úpravě kovů za použití kyseliny dusičné při konti-
   nuálně pracujícím zařízení (lázních)
3) pro jiné znečišťující látky platí ustanovení §  5 odst. 2 vyhl.

3. VÝROBA NEKOVOVÝCH MINERÁLNÍCH PRODUKTŮ (velký zdroj znečišťování
   s výjimkami, označenými v textu nebo v textu tabulky)

3.l Azbest a výrobky z azbestu

Platí emisní limit všeobecně  platný pro azbest.

3.2 Kamenolomy  a zpracování  kamene, ušlechtilá  kamenická výroba,
    těžba,  úprava a  zpracování  kameniva  - přírodního  i umělého
    (střední zdroje znečišťování)

Všechna místa a operace, kde dochází k emisím tuhých znečišťujících
látek do ovzduší  je nutno, s ohledem na  technické možnosti, vyba-
vit,  podle povahy  procesu, vodní  clonou, skrápěním, odprašovacím
nebo mlžícím zařízením.

3.3 Cement, vápno, magnezit, obalované směsi, tavení surovin

  +----------------------------------+--------+-------+--------+
  |    Emisní limit v [mg/m3] pro    | Měrná  | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+ výrob. | obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  | emise  | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |        |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   | [kg/t] |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Výroba cementu                                             |
  | --------------                                             |
  |  50 1)|  400 2)| 1800 2)|  nest. |  1,5 3)|   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Výroba vápna                                               |
  | ------------                                               |
  |  50 1)|  nest. | 1800 4)|      6)|  1,5 7)|   -   |    C   |
  |       |        | 1500 5)|        |        |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Zpracování magnezitu a  výroba bazických žáruvzdorných     |
  | materiálů, křemence apod.                                  |
  | ------------------------------------------------------     |
  |  50 1)|  400 8)| 1500 8)|  nest. |  1,5 9)|   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Obalovny živičných směsí a mísírny živic                   |
  | ----------------------------------------                   |
  |                                                            |
  |  20   |     10)|  nest. |  nest. |  nest. | 17 11)|    A   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

pokračování
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Tavení surovin v kupolových pecích s tavícím výkonem       |
  | ----------------------------------                         |
  | do 10 t/h včetně/nad 10 t/h                                |
  |                                                            |
  |100/75 |  nest. |  nest. |     12)|  nest. |   -   |    C   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
 1) u všech operací, u nichž dochází  k úniku TL do okolního prost-
    ředí
 2) z výpalu slínku v rotačních pecích
 3) měrná výrobní emise TL celé  cementárny, vč. skladování a mani-
    pulace se  surovinami a výrobky, zjištěná  jako roční průměr na
    l t vypáleného nebo zpracovaného slínku
 4) pro rotační pece
 5) pro ostatní typy pecí
 6) při výrobě vápna v šachtových  koksových pecích nesmí být v od-
    padních plynech vyšší než l% obj.
 7) měrná výrobní emise TL celé vápenky, vč. skladování a manipula-
    ce  se  surovinami  a  výrobky,  zjištěná  jako roční průměr na
    l t vypáleného nebo zpracovaného vápna
 8) z výpalu hmoty
 9) měrná výrobní emise TL celé výroby, vč. skladování a manipulace
    se surovinami a výrobky, zjištěná jako  roční průměr na l t vy-
    pálené vyrobené hmoty
10) obsah síry v používaném kapalném  palivu nesmí být vyšší než l%
    hm.
11) pro míchací zařízení; pro  ostatní operace vztažné podmínky C
12) emise oxidu  uhelnatého musí být  snižovány na nejnižší  možnou
    úroveň s ohledem na technické možnosti a přiměřenost nákladů

3.4 Sklo, skleněná a minerální vlákna

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |         Emisní limit v [mg/m3] pro        | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Výroba skla a sklářských výrobků, skleněných a ostatních   |
  | minerálních vláken, smaltových a glazurových frit          |
  | a skla pro bižuterní zpracování                            |
  |                                                            |
  | 150 1)| 500  7)|2500  9)| 800 13)|  10  5)|  13 3)|    A   |
  | 100 2)|1700  8)|1100 10)|        |   5  6)|  17 4)|    A   |
  |       |        |1600 11)|        |  50 14)|       |        |
  |       |        |     12)|        | 100 15)|       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Výroba minerálních vláken obsahujících organická pojiva    |
  |                                                            |
  | 50 16)|  nest. |  nest. |  nest. |     18)|   -   |    C   |
  | 75 17)|        |        |        |        |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Zpracování a zušlechťování skla (leštění, malování,        |
  | mačkání, tavení z polotovarů aj.) a výroba bižuterie       |
  | s kapacitou nad 5 tun ročně (střední zdroje)               |
  |  nest.|  nest. |  nest. |  nest. |   7 19)|   -   |    C   |
  |       |        |        |        |     20)|       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
 1) při hmotnostním toku nižším než 2,5 kg/h
 2) při hmotnostním toku rovném nebo vyšším než 2,5 kg/h
 3) pro kontinuální tavící agregáty
 4) pro diskontinuální tavící agregáty
 5) pro olovo, antimon, mangan, vanad, cín, měď při hmotnostním toku rovném nebo vyšším než O,O5 kg/h
 6) pro kobalt, nikl, chrom,  arsen, kadmium, selen při hmotnostním toku rovném nebo vyšším než O,Ol kg/h
 7) při spalování zemního plynu
 8) pro ostatní paliva
 9) regenerační kontinuální tavící agregáty
10) diskontinuální tavící agregáty
11) rekuperační kontinuální tavící agregáty
12) při  nitrátovém čeření  nesmí příslušná  hmotnostní koncentrace oxidů dusíku překročit dvojnásobek uvedených hodnot
13) při hmotnostním toku vyšším než 5 kg/h
14) sloučeniny fluoru  vyjádřené jako fluorovodík, při hmotnostním toku O,O5 kg/h nebo vyšším
15) sloučeniny chloru  vyjádřené jako chlorovodík,  při hmotnostním toku O,O5 kg/h nebo vyšším
16) v odpadních plynech z odsávání,  dopravy, manipulace se vsázkou a ostatních zařízení, které emitují TL
17) v  odpadních plynech z usazování, vytvrzování a sušení minerál ních vláken s organickými pojivy
18) pro  koncentrace organických  látek v  odpadních plynech  platí emisní limity všeobecně platné
19) sloučeniny fluoru  vyjádřené jako fluorovodík,  při hmotnostním toku O,O5 kg/h nebo vyšším
20) pro ostatní charakteristické znečišťující látky spojené s daným technologickým postupem platí emisní limity všeobecně platné

4. CHEMICKÝ PRŮMYSL (velký zdroj znečišťování s výjimkami, označenými v textu)

4.1. Těžba, doprava, manipulace a skladování ropy a zemního plynu

Při těžbě,  dopravě, manipulaci a  skladování ropy a  zemního plynu musí  být využita  všechna technicky  dostupná opatření  ke snížení úniků znečišťujících látek do ovzduší.

4.2  Rafinérie ropy, petrochemické zpracování ropy, výroba, zpracování a  skladování petrochemických výrobků  a jiných kapalných organických látek.

4.2.1. Skladování a manipulace

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Při skladování surovin, meziproduktů  a výrobků, které mají tlak par větší než 1,32 kPa při  teplotě 20oC musí být skladovací nádrže o objemu nad 1000 m3,  nebo skladovací nádrže zdroje s ročním obratem nad 10 000 m3 uspořádány a vybaveny takto:
   - skladovací nádrže s vnější  plovoucí střechou opatřeny účinným primárním a sekundárním těsněním okrajů střechy; - nádrže  s pevnou  střechou vybaveny  vnitřní plovoucí střechou s těsněním,  které zajistí  snížení emisí  nejméně o  90 %  ve srovnání s  emisemi z nádrže s  pevnou střechou bez jakýchkoli opatření,
 - nebo musí být u nádrží  s pevnou střechou zajištěno zachycování, zpětné vracení a odstraňování par uvedených kapalin s účinností nejméně 99 %. K  dosažení této účinnosti nesmí být použito spalování s výjimkou  případů, kdy je zpětné kapalňo vání par nebezpečné,  nebo technicky neproveditelné. Spalování
     smí být také použito jako druhý stupeň čištění;
   - nádrže musí  být opatřeny vhodnou izolací  a reflexním nátěrem
     s nejméně  70%  odrazností  sálavého  tepla  za účelem snížení
     objemových změn kapalin v  nádržích v důsledku výkyvů venkovní
     teploty.

   Pro skladovací nádrže zdrojů o objemu do 1000 m3 nebo pro zdroje
   s ročním obratem  do 10000 m3, platí  tato opatření v přiměřeném
   rozsahu.

b) Při přečerpávání látek,  které mají tlak par větší  než 1,32 kPa
   při teplotě  20oC, například při jejich  stáčení z mobilních zá-
   sobníků nebo při plnění  mobilních zásobníků ze skladovacích ná-
   drží, musí být zajištěno zachycování, zpětné vracení a odstraňo-
   vání par těchto látek s účinností nejméně 99 % a dále:

   - musí  být používána  čerpadla bez  úniku přečerpávaných látek,
     například s mechanickou ucpávkou,
   - alespoň jedno manipulační zařízení pro plnění mobilních zásob-
     níků musí být uzpůsobeno k plnění mobilních zásobníků spodem,
   - manipulační zařízení pro plnění mobilních zásobníků vrchem mu-
     sí být zajištěno tak, aby konec plnícího potrubí byl během pl-
     nění udržován u dna mobilního zásobníku.

4.2.2 Plyny a páry z výrobních zařízení

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Odpadní plyny, které se tvoří při běžném provozu, najíždění, od-
   stavování  a opravách  technologických zařízení  a také  odpadní
   plyny, které se tvoří při regeneraci katalyzátorů, se musí odvá-
   dět k  dodatečnému zpracování nebo  spalování, případně se  musí
   využít jiné účinné opatření ke snížení emisí.

b) Ustanovení bodu a) se netýká zařízení pro řešení havarijních si-
   tuací, k tomuto účelu zvlášť konstruovaných, jako jsou pružinové
   pojistné  ventily, pojistné  membrány, vodní  uzávěry nebo  jiné
   systémy, jistící zařízení nezávisle  na obsluze, pokud by jejich
   zachycování,  zpětné  vracení  a  následné odstraňování zhoršilo
   podmínky bezpečnosti práce.

4.2.3 Sulfan

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Odpadní plyny z odsiřovacích zařízení nebo jiných zdrojů s hmot-
   nostní koncentrací sulfanu 6000 mg/m3  a vyšší a hmotnostním to-
   kem sulfanu 80 kg/hod a vyšším, musí být dále zpracovány.

b) Odpadní plyny podle bodu a),  které nemohou být dále zpracovány,
   musí být zneškodněny jiným způsobem (např. spalováním).

c) Hmotnostní  koncentrace sulfanu  ve zneškodněném  odpadním plynu
   nesmí překročit 10 mg/m3.

4.2.4 Regenerace a aktivace katalysátorů pro katalytické štěpení
      ve fluidní vrstvě

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |  50   |  1700  |   700  |  nest. |  nest. |   17  |    A   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+

4.2.5 Odpadní vody

Odpadní vody musí  být před přívodem do čistírny  odpadních vod od-
plyněny. Uniklé plyny musí být zachycovány a zneškodněny.

4.3 Čerpací stanice  a zařízení na dopravu  pohonných hmot (střední
    zdroje znečišťování)

Platí emisní limity všeobecně platné.

4.4 Výroba organických látek

+---------------------------------------------+------+------+-----+
|           Emisní limit v [mg/m3]            |      |      |     |
+-------------+-------------------------------+      |      |     |
|             |  zjišťovaný v odpadním plynu  |Měrná |      |     |
| znečišťující+---------+----------+----------+výrob.|Vztaž.|     |
|    látka    |vypoušte-| za zaříz.|   ze     |emise | podm.|Pozn.|
|             |  ném do |na snižov.| sušáren  |      |      |     |
|             | ovzduší |  emisí   |          | [g/t]|      |     |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4     |   5  |   6  |  7  |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+

4.4.1 Výroba l,2-dichlorethanu a vinylchloridu
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4     |   5  |   6  |  7  |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|1,2-dichlor- |         |          |          |      |      |     |
|ethan nebo   |    -    |     5    |    -     | nest.|   C  |  1) |
|vinylchlorid |         |          |          |      |      |     |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
Odkazy:
1) odpadní plyny musí být zaváděny do zařízení pro snižování emisí

4.4.2 Výroba polymerů na bázi polyakrylonitrilu
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4     |   5  |   6  |  7  |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|akrylonitril |    -    |  0,2 1)  |    -     | nest.|   C  |  3) |
|             |         |   5  2)  |          |      |      |     |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|akrylonitril |    -    |   10     |    20    | nest.|   C  |  4) |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|akrylonitril |    -    |   10 5)  |    -     | nest.|   C  |  7) |
|             |         |   35 6)  |          |      |      |     |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
|akrylonitril |    -    |    -     |    25    | nest.|   C  |  8) |
+-------------+---------+----------+----------+------+------+-----+
Odkazy:
1) ze zařízení na snižování emisí spalováním
2) na výstupu z ostatních zařízení na snižování emisí
3) výroba vláken
4) výroba a zpracování ACN polymerů
5) při mokrém procesu zvlákňování
6) při suchém procesu zvlákňování
7) spřádání vláken
8) výroba ABS polymerů (hmot)

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

Všechny plyny  s obsahem akrylonitrilu  při spřádání vláken  vyšším
než 5 mg/m3,  všechny plyny z reaktorů, sběrných  nádob na suspenze
a propíracích filtrů,  které obsahují akrylonitril  a butadien musí
být odváděny a zneškodňovány v zařízení pro snižování emisí.

4.4.3 Výroba PVC
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4     |   5   |  6  |  7  |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|vinylchlorid |    -    |     5    |    -     | nest. |  C  |  1) |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|vinylchlorid |    -    |     -    |    -     |  10 3)|  C  |  2) |
|             |         |          |          | 100 4)|     |     |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
Odkazy:
1) odpadní plyny obsahující vinylchlorid musí být odváděny a čiště-
   ny nebo termicky likvidovány
2) zbytkový obsah vinylchloridu v  místě přechodu z uzavřeného sys-
   tému  na úpravu  nebo na  sušení v  otevřeném systému v měsíčním
   průměru
3) u hotového výrobku na jednotku PVC
4) v suspenzi polymeru na jednotku PVC

4.4.4 Výroba buničiny, včetně zpracování odpadů z této výroby
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4     |   5   |  6  |  7  |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|oxid siřičitý|    -    |     -    |    -     |2000 1)|  C  |  2) |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
|sloučeniny   |         |          |          |       |     |     |
|síry, vyjádř.|         |          |          |       |     |     |
|jako síra    |    -    |     -    |    -     | 350 3)|  C  |  4) |
+-------------+---------+----------+----------+-------+-----+-----+
Odkazy:
1) včetně emisí ze spalování  sulfitových výluhů, na jednotku vyro-
   bené absolutně suché vařákové buničiny
2) při sulfitovém způsobu výroby
3) při centrální likvidaci zapáchajících látek, na jednotku vyrobe-
   né absolutně suché vařákové buničiny
4) u sulfátového  způsobu  výroby

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

Při výrobě buničiny musí být využita všechna dostupná technická ře-
šení ke snižování nebo likvidaci zapáchajících látek z jednotlivých
zdrojů emisí (např. varna,  odparka, vyvařovací kolona) a provedeno
místní nebo  centrální odsávání odplynů  do zařízení pro  snižování
emisí.

4.4.5 Výroba a zpracování viskózy
+-------------+---------+----------+---------+--------+-----+-----+
|      1      |    2    |     3    |    4    |    5   |  6  |  7  |
+-------------+---------+----------+---------+--------+-----+-----+
|sulfan       |    -    |    10    |    -    |  nest. |  C  |  -  |
|sirouhlík    |    -    |   100    |    -    |  nest. |  C  |     |
+-------------+---------+----------+---------+--------+-----+-----+
|sulfan       |   50    |     -    |    -    |  nest. |  C  |  1) |
|sirouhlík    |  400    |     -    |    -    |2000002)|  C  |     |
+-------------+---------+----------+---------+--------+-----+-----+
|sulfan       |         |          |         |        |     |     |
|sirouhlík    |  200 3) |     -    |    -    |  nest. |  C  |  2) |
+-------------+---------+----------+---------+--------+-----+-----+
Odkazy:
1) ve výrobě kordového hedvábí
2) ve výrobě střiže a textilního hedvábí
3) sumárně pro sulfan a sirouhlík

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Odpadní  plyny z  výroby viskózy,  přípravy zvlákňovacích  lázní
   a podle technických možností i z  ostatních operací musí být od-
   váděny ke zneškodnění do zařízení na snižování emisí znečišťují-
   cích látek.
b) Zvlákňovací stroje při kontinuálním způsobu zvlákňování musí být
   uzavřené, vznikající plyny odsávány a zaváděny ke zneškodnění do
   zařízení na snižování emisí.
c) Odpadní vody obsahující sulfan  a sirouhlík musí být odplyňovány
   a odpadní plyny zaváděny ke zneškodnění do zařízení na snižování
   emisí.

4.4.6 Výroba přípravků na ochranu rostlin

Hmotnostní  koncentrace  tuhých  znečišťujících  látek obsahujících
látky těžko odbouratelné, lehce akumulovatelné nebo vysoce jedovaté
(vyhláška č.192/1988 Sb.) v odpadních plynech z výroby, rozemílání,
mísení, balení  či přečerpávání prostředků  k ochraně rostlin  před
škůdci a plevely, nebo k  likvidaci škůdců a plevelů, při hmotnost-
ním toku 25 g/h a větším nesmí překročit hodnotu 5 mg/m3.

4.4.7 Výroba gumárenských pomocných přípravků

Hmotnostní koncentrace  tuhých znečišťujících látek  v nosném plynu
při výrobě sazí nesmí překročit 2O mg/m3 v žádném z úniků do ovzdu-
ší;

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Výroba sazí  musí být vybavena zařízením  na dodatečné spalování
   odcházejících  plynů  obsahujících  hořlavé  látky a neodloučené
   zbytky  sazí, s  tím, že  dodatečné spalování  musí probíhat při
   teplotě nejméně llOOoC, 2 % obj. kyslíku ve spalinách; jinak mu-
   sí být prováděno katalyticky.
b) Zařízení na spalování plynů  musí být provozováno nepřetržitě.

4.4.8 Výroba a zpracování tuků a olejů rostlinného i živočišného pů-
     vodu (střední zdroj znečišťování)

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Procesní zařízení, včetně skladů, u nichž lze předpokládat vývin
   zápachu, musí být umístěna v uzavřených prostorách.
b) Vzduch z těchto prostorů musí  být odsáván a zaváděn do zařízení
   na čištění odpadních plynů, nebo  musí být učiněna jiná opatření
   pro snížení emisí.
c) Suroviny,  produkty a  meziprodukty, u  kterých lze předpokládat
   vývin zápachu se umísťují v uzavřených a chlazených nádobách.

4.4.9 Výroba klihu a lepidel (střední zdroj znečišťování)

Platí ustanovení odstavce 4.4.8.

4.5 Výroba anorganických látek

    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | Znečišťující | Emisní limit |  Měrná  | Vztažné | Pozn.|
    |    látka     |    [mg/m3]   | výrobní |  podm.  |      |
    |              |              |  emise  |         |      |
    |              |              |  [kg/t] |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+

4.5.1 Výroba chloru 1)
        +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | chlor        |      6 2)    | 0,003 3)|    C    |   -  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) všechny druhy koncových plynů, technologických a odpadních plynů
   obsahujících chlor  musí být odvedeny  a zneškodněny ve  vhodném
   zařízení k odstranění chloru
2) v nosném plynu z elektrolýzy a katalytické oxidace
3) celoroční  průměr  emise   rtuti  z  elektrolytických  operací,
   zjištěný z měsíčních průměrů, na jednotku vyrobeného chloru

4.5.2 Výroba kyseliny chlorovodíkové
       +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | chlorovodík  |      25      |  0,05 1)|    C    |   -  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) zjištěná z měsíčního průměru, na jednu tunu kyseliny chlorovodí-
   kové (36%)

4.5.3 Výroba síry (Clausův proces) 1)
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | sulfan       |     10 2)    |    4  4)|    C    |   3) |
    |              |              |    2  5)|         |      |
    |              |              |   1,5 6)|         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) odpadní plyny z procesu obsahující sulfan se musí spalovat
2) v nosném plynu z dodatečného spalování
3) výrobní emise sloučenin síry (v přepočtu na elementární síru) je
   vyjádřena v procentech a vztažena na 1 tunu vyrobené síry
4) u zařízení s denní skutečnou výrobou do 20 t síry včetně
5) u zařízení s denní skutečnou výrobou vyšší než 20 až do 50 t sí-
   ry včetně
6) u zařízení s denní skutečnou výrobou vyšší než 50 t síry

4.5.4 Výroba kapalného oxidu siřičitého

Odpadní plyn  z výroby kapalného oxidu  siřičitého musí být zaváděn
do zařízení na výrobu  kyseliny sírové nebo jiného zpracovatelského
či odsiřovacího zařízení a zneškodněn.

4.5.5 Výroba kyseliny sírové
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | oxidy síry   |     nest.    |   2,2 1)|    C    |   -  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) v měsíčním průměru na l tunu vyrobené kyseliny sírové (lOO%)

4.5.6 Výroba amoniaku
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | amoniak      |     nest.    |   0,2 1)|    C    |   -  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) v měsíčním průměru na l tunu vyrobeného bezvodého amoniaku

4.5.7 Výroba kyseliny dusičné a jejích solí
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | oxidy dusíku |     nest.    |   1,6 1)|    C    |   -  |
    | jako NO2     |              |         |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) v měsíčním průměru na l tunu vyrobené kyseliny dusičné (65 %)

4.5.8 Výroba průmyslových hnojiv

Pro  amoniak, oxidy  a  další  sloučeniny dusíku,  sloučeniny síry,
sloučeniny fosforu a tuhé látky platí emisní limity všeobecně plat-
né.

4.5.9 Výroba a zpracování uhlíkatých materiálů 1)
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | organic.látky|     100 2)   |   nest. |    C    |   3) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | organic.látky|      50 2)   |   nest. |    C    |   4) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | organic.látky|     200 2)   |   nest. |    C    |   5) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | organic.látky|      50 2)   |   nest. |    C    |   6) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) pro benzo(a)pyren a další karcinogenní látky platí emisní limity
   všeobecně platné
2) organické látky po přepočtu na celkový uhlík
3) z  formovacích a mísících zařízení, v nichž se zpracovávají smo-
   la, dehet nebo jiná kapalná pojiva při zvýšené teplotě
4) z jednotlivých  komorových pecí, spojených komorových a tunelo-
   vých pecí
5) z kruhových  pecí  pro  grafitové  elektrody, uhlíkové elektrody
   a uhlíkové cihly
6) z impregnačních zařízení, v nichž  se používají impregnační pro-
   středky na bázi dehtu

4.5.10 Výroba titanové běloby,  litoponu, stálé běloby (blanc fix),
       železitých pigmentů
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | tuhé látky   |     150 2)   |   nest. |    C    |   1) |
    |              |      50 3)   |         |         |      |
    |              |     300 4)   |         |         |      |
    |              |      50 5)   |         |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | tuhé látky   |     100      |   nest. |    C    |   6) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | tuhé látky   |     100      |   nest. |    C    |   7) |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | tuhé látky   |     300 9)   |   nest. |    C    |   8) |
    |              |     100 10)  |         |         |  12) |
    |              |     100 11)  |         |         |      |
    |              |      50 5)   |         |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
 1) při výrobě ilmenitu
 2) na výstupu ze sušárny
 3) z mlýnského okruhu
 4) z kalcinace
 5) za látkovým filtrem při  konečné úpravě produktu (mletí, třídění
    a balení)
 6) u provozů výroby litoponu
 7) u provozů výroby stálé běloby (blanc fix)
 8) při výrobě železitých pigmentů
 9) u dehydratačních pecí zelené skalice
10) u sušení zelené skalice v rotačních sušárnách
11) u sušení pigmentu v rotačních sušárnách
12) u kalcinace, kde je odtah  zaveden do odlučovače jiné technolo-
    gie, smí  být kalcinace v  provozu pouze za  součinnosti tohoto
    odlučovacího zařízení

5. ZPRACOVÁNÍ ODPADU

5.1 Velké zdroje znečišťování

5.1.1 Zařízení pro spalování komunálního odpadu

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Zařízení s výkonem do 1 t/h spalovaného odpadu včetně      |
  |                                                            |
  |  50   |  nest. |  nest. |   100  | 20 1)  |  17   |    A   |
  |       |        |        |        | 30 2)  |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |                                                            |
  | Ostatní zařízení                                           |
  |                                                            |
  |  30   |  300   |  350   |   100  | 20  1) |  11   |    A   |
  |       |        |        |        | 30  2) |       |        |
  |       |        |        |        |  2  3) |       |        |
  |       |        |        |        | 0,2 4) |       |        |
  |       |        |        |        | 2,0 5) |       |        |
  |       |        |        |        | 5,0 6) |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) organické sloučeniny vyjádřené jako sumární uhlík
2) plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako chlorovodík
3) plynné sloučeniny fluoru vyjádřené jako fluorovodík
4) suma rtuti, thallia a kadmia v plynné, kapalné a tuhé fázi
5) suma arsenu,  niklu, chromu a  kobaltu v plynné,  kapalné a tuhé
   fázi
6) suma olova, mědi a manganu v plynné, kapalné a tuhé fázi

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Tato zařízení nejsou určena pro spalování těl či zbytků těl zví-
   řat.
b) Zásobník musí být proveden tak, aby v něm bylo trvale možno udr-
   žovat podtlak  a odsávaný vzduch byl  přiváděn do ohniště. Pokud
   je spalovací zařízení mimo provoz,  musí být vzduch ze zásobníku
   vzduchu odváděn do výduchu stanoveného orgánem ochrany ovzduší.
c) Ve spalovacím  prostoru za posledním  přívodem vzduchu musí  být
   zajištěno udržení  teploty nejméně 850 ¨C  a setrvání spalin při
   ní po dobu minimálně 2 s při obsahu kyslíku nejméně 6 % obj.
   Pro  speciální řešení,  například typu  pyrolýzních pecí,  budou
   podmínky spalování stanoveny  individuálně orgány ochrany ovzdu-
   ší.
d) Zařízení musí  být provedeno tak, aby  byla zajištěna dostatečná
   doba setrvání spalovaného odpadu  ve spalovacím prostoru k doko-
   nalému vyhoření eventuálně tomu  musí odpovídat přívod odpadu do
   ohniště.

5.1.2 Zařízení pro spalování nebezpečného odpadu

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |  30   |  300   |  500   |   100  | 20  1) |  11   |    A   |
  |       |        |        |        | 30  2) |       |        |
  |       |        |        |        |  2  3) |       |        |
  |       |        |        |        | 0,2 4) |       |        |
  |       |        |        |        | 2,0 5) |       |        |
  |       |        |        |        | 5,0 6) |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) organické sloučeniny vyjádřené jako sumární uhlík
2) plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako chlorovodík
3) plynné sloučeniny fluoru vyjádřené jako fluorovodík
4) suma rtuti, thallia a kadmia v plynné, kapalné a tuhé fázi
5) suma arsenu,  niklu, chromu a  kobaltu v plynné,  kapalné a tuhé
   fázi
6) suma olova, mědi a manganu v plynné, kapalné a tuhé fázi

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

a) Zásobník  tuhého odpadu  musí být  proveden tak,  aby v něm bylo
   možno trvale udržovat podtlak a  odsávaný vzduch byl přiváděn do
   ohniště. V případě kapalných  odpadů musí být vzdušina, odsávaná
   z místa odčerpávání a odvzdušnění nádrží zavedena do spalovacího
   prostoru. Pokud je spalovací zařízení  mimo provoz, musí být od-
   sávaný  vzduch rozptylován  ve výšce,  stanovené orgánem ochrany
   ovzduší.
b) Zařízení pro spalování nebezpečného odpadu musí být vybavena do-
   datečným spalováním. Ve spalovacím  prostoru za posledním přívo-
   dem vzduchu  musí být udržována taková  teplota, která zajišťuje
   termickou a oxidační  destrukci všech odcházejících nebezpečných
   látek (nejméně však 900 ¨C) s dobou setrvání nejméně 1 s při ob-
   sahu kyslíku nejméně 6 % obj.
   V případě spalování odpadu obsahujícího 1 % hm. a více halogeno-
   vaných organických látek, v přepočtu  na chlor, musí být ve spa-
   lovacím prostoru za posledním  přívodem vzduchu teplota zajišťu-
   jící termickou  a oxidační destrukci  všech odcházejících nebez-
   pečných látek (nejméně však 1100OC) s dobou setrvání 2 s při ob-
   sahu kyslíku nejméně 6 % obj.
   V případě spalování odpadu obsahujícího vysoce stabilní organic-
   ké  látky, například  typu polychlorovaných  bifenylů (PCB) nebo
   pentachlorfenolu v  koncentraci vyšší než 10 mg/kg,  musí být ve
   spalovacím prostoru za posledním přívodem vzduchu udržována tep-
   lota nejméně 1200oC při době  setrvávání spalin v tomto prostoru
   nejméně 2s.
   Pro  speciální řešení,  například typu  pyrolýzních pecí,  budou
   podmínky spalování stanoveny  individuálně orgány ochrany ovzdu-
   ší.

5.2 Střední zdroje znečišťování

5.2.1 Čistírny odpadních vod

Zařízení s  projektovanou kapacitou pro  500 a více  ekvivalentních
obyvatel nebo určená pro provoz technologií produkujících znečiště-
ní vod.
Páchnoucí látky  nesmí být ve vystupující  vzdušině obsaženy v kon-
centracích obtěžujících obyvatelstvo.

5.2.2 Kompostárny

Zařízení určená pro průmyslové kompostování.

Páchnoucí látky  nesmí být ve vystupující  vzdušině obsaženy v kon-
centracích obtěžujících obyvatelstvo.

6. OSTATNÍ  (střední  zdroje  znečišťování  s výjimkami, označenými
   v textu)

6.1 Krematoria

Zařízení určená pro spalování mrtvých lidských těl, orgánů a ostat-
ků.

Platí i pro veterinární spalovny v případě výhradního spalování těl
zvířat a živočišných zbytků.

  +-------------------------------------------+-------+--------+
  |        Emisní limit v [mg/m3] pro         | Refer.|        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+ obsah | Vztaž. |
  | tuhé  | oxid   | oxidy  |  oxid  |        | kysl. |  podm. |
  | látky | siřič. | dusíku | uheln. |  jiné  |  O2   |        |
  |   TL  |  SO2   | j. NO2 |   CO   |        |  [%]  |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |   1   |    2   |    3   |    4   |    5   |   6   |    7   |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
  |  50   |  nest. |  350   |   100  | 15  1) |   17  |    A   |
  |       |        |        |        | 30  2) |       |        |
  +-------+--------+--------+--------+--------+-------+--------+
Odkazy:
1) organické sloučeniny vyjádřené jako sumární uhlík
2) plynné sloučeniny chloru a fluoru, vyjádřené jako součet chloro-
   vodíku a fluorovodíku

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

Ve spalovacím prostoru za posledním  přívodem vzduchu musí být udr-
žována taková  teplota, která zajišťuje  termickou a oxidační  des-
trukci  všech  odcházejících  nebezpečných  látek  (nejméně 850 ¨C)
s dobou setrvání spalin nejméně 1 s.
Při použití  topných olejů nesmí  být spalován olej  s obsahem síry
vyšším než 1 % hm.

6.2 Stavby a zařízení pro chov hospodářských zvířat

Zařízení s průměrným ročním chovem od  500 kusů skotu, od 5000 kusů
prasat a od 50000 kusů drůbeže jsou velkým zdrojem znečišťování.

Zařízení s  průměrným ročním chovem  od 180 do  499 kusů skotu,  od
500 do 4999 kusů prasat a od 1000 do 49999 kusů drůbeže jsou střed-
ním zdrojem znečišťování.

Platí emisní  limit všeobecně platný  pro amoniak. Páchnoucí  látky
nesmí být ve vystupující  vzdušině obsaženy v koncentracích obtěžu-
jících obyvatelstvo.

6.3 Veterinární asanační zařízení

Zařízení na sběr a zpracování  zvířecích těl a výrobu krmiv, hnojiv
nebo technických tuků z vedlejších produktů porážky, například kos-
tí, chlupů, peří, paroží, drápů, krve apod.

Páchnoucí látky  nesmí být ve vystupující  vzdušině obsaženy v kon-
centracích obtěžujících obyvatelstvo.

6.4 Lakovny

Zařízení a  technologie určené pro nanášení  kapalných nebo práško-
vých  hmot (například  stříkáním,  máčením, navalováním, poléváním,
apod.)  na různé  materiály  (například  kovy, plasty, kůži, dřevo,
apod.), s výjimkou papíru a lepenky.

Požadavky na konstrukci,  vybavení nebo provozování technologického
procesu

Použijí se všechny technicky dostupné  možnosti k omezení emisí or-
ganických látek, především nátěrové  hmoty, chudé na ředidla, naná-
šení nátěrových hmot s vysokou účinností, apod. Pro účely stanovení
emisních limitů se za zařízení považuje technologický celek jednoho
technologického systému nátěrových hmot.
Pro lakovny platí vztažné podmínky C.

6.4.1 Lakovny se spotřebou nátěrových hmot větší než 5 kg za den do
      celkové roční spotřeby 10 t (střední zdroj znečišťování)

Emisním  limitem  je  hodnota  hodinové  emise těkavých organických
látek, včetně rozpouštědel, vyjádřená jako celkový uhlík ... 1 kg/h

6.4.2 Lakovny s celkovou roční  spotřebou nátěrových hmot vyšší než
      10 t (velký zdroj znečišťování)

Hmotnostní koncentrace tuhých znečišťujících látek v odpadních ply-
nech ze  sušáren nebo prostorů  pro nanášení nátěrových  hmot nesmí
překročit 3 mg/m3.

a) Jednoúčelové proudové lakovny pro  seriovou výrobu s roční spot-
   řebou nátěrových hmot větší než 200 t

Emisním limitem je celková  specifická výrobní emise těkavých orga-
nických  látek, vyjádřená jako celkový  uhlík           ... 35 g/m2

Nelze-li této hodnoty dosáhnout, potom nesmí hmotnostní koncentrace
těkavých organických  látek v odpadním vzduchu  z prostoru nanášení
nátěrových hmot, vyjádřená jako celkový uhlík, překročit 50 mg/m3.

b) Ostatní lakovny s roční spotřebou nátěrových hmot do 250 t

Emisním limitem je celková  specifická výrobní emise těkavých orga-
nických  látek, vyjádřená jako celkový  uhlík, ve výši

120 g/m2  při nanášení nátěrových hmot s tzv. metalisačním efektem,
 60 g/m2  při nanášení nátěrových hmot ve všech ostatních případech

Současně  nesmí hmotnostní  koncentrace těkavých  organických látek
v odpadním vzduchu z prostoru sušení, vyjádřená jako celkový uhlík,
překročit 50 mg/m3.

6.5 Zpracování dřeva

Průmyslové zpracování dřeva (například pily, výroby nábytku, dřevě-
ných konstrukčních  desek) mimo pilařské provozy  v tzv. manipulač-
ních či expedičních skladech (krácení kmenů).

    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |              |              |  Měrná  | Vztažné | Pozn.|
    | Znečišťující | Emisní limit | výrobní |  podm.  |      |
    |    látka     |    [mg/m3]   |  emise  |         |      |
    |              |              |  [kg/t] |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | tuhé látky   |      50 1)   |  nest.  |    C    |   3) |
    |              |      10 2)   |         |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) při všech technologických operacích, mimo broušení
2) při broušení ve výrobě dýh a překližek, ve výrobě desek a nábyt-
   ku
3) emisní limity organických látek při  výrobě dýh a překližek, vý-
   robě  desek a  nábytku  se  stanoví individuálně  s přihlédnutím
   k provozním podmínkám

6.6 Polygrafie

Zařízení a  technologie určené pro nanášení  tiskových barev na pa-
pír, lepenku  či materiály z nich  vyrobené, nebo použití obdobných
nanášecích technik a materiálů.

    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | Znečišťující | Emisní limit |  Měrná  | Vztažné | Pozn.|
    |    látka     |    [mg/m3]   | výrobní |  podm.  |      |
    |              |              |  emise  |         |      |
    |              |              |  [kg/t] |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    |       1      |       2      |    3    |    4    |   5  |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
    | organic.látky|      50 2)   |  nest.  |    C    |   1) |
    | tuhé látky   |       3      |         |         |      |
    +--------------+--------------+---------+---------+------+
Odkazy:
1) v  odpadních plynech  z prostor pro nanášení  a sušení tiskových
   barev
2) vyjádřené jako celkový uhlík

6.7 Odmašťování  kovů a  elektrosoučástek chlorovanými  organickými
    rozpouštědly

V odpadních plynech z technologií a  zařízení pro odmašťování s ob-
jemem chlorovaných organických rozpouštědel větším než 5 litrů nes-
mí  při hmotnostním  toku jejich  par vyšším  než 500 g/h překročit
hmotnostní koncentrace par těchto rozpouštědel na výstupu odsávací-
ho zařízení do ovzduší 100 mg/m3 při vztažných podmínkách C.

6.8 Čištění textilií, kůží a kožešin organickými rozpouštědly

Pro hodnoty koncentrací platí vztažné podmínky C.

a) Hmotnostní koncentrace  par chlorovaných rozpouštědel  v plynech
   ze sušáren a z pracovního prostředí nesmí při jejich hmotnostním
   toku vyšším než 500 g/h překročit 150 mg/m3.
   Měrná výrobní emise, zjištěná  z měsíčního průměru nesmí překro-
   čit 30 g  rozpouštědel na 1 kg čištěných  textilií, kůží a kože-
   šin.
   Každé  zařízení musí  být vybaveno  zachycováním koncentrovaných
   par.

b) Při čištění  oděvů, kůží a kožešin  technickým benzínem 150/200,
   či obdobnými alkánovými rozpouštědly nesmí hmotnostní koncentra-
   ce par organických látek v nosném plynu překročit 6 g/m3.
   Měrná výrobní emise, zjištěná  z měsíčního průměru nesmí překro-
   čit 150 g rozpouštědla na 1  kg čištěných textilií, kůží a kože-
   šin.

7. NEZAŘAZENÉ PROCESY

Oproti předcházející právní úpravě nejsou v této vyhlášce jmenovitě
kategorizovány procesy, technologie nebo zařízení, u nichž byly ne-
bo jsou uplatňovány pouze emisní limity všeobecně platné.

Kategorie zdroje a navazující  povinnosti v tomto případě vyplývají
z ustanovení vyhlášky, zejména § 6 a § 5 odst. 2.

Příloha č. 3
EMISNÍ LIMITY VŠEOBECNĚ PLATNÉ A PŘÍPUSTNÁ TMAVOST KOUŘE

           Všechny  emisní  limity  v   této  příloze  platí  pro
koncentrace ve vlhkém plynu  (+) při normálních podmínkách (tlaku
l0l,32 kPa a teplotě 0oC).

0.  Emisní  limity  pro znečišťující látky 0. skupiny - základní
    znečišťující látky

Znečišťujícími látkami v této skupině jsou:
     tuhé znečišťující látky
     oxid siřičitý
     oxidy dusíku
     oxid uhelnatý

a) Emisní limit pro tuhé znečišťující látky

     Zdroje  znečišťování musí  být zřizovány  a provozovány tak,
aby  při hmotnostním  toku tuhých  znečišťujících látek  2,5 kg/h
a menším,  hmotnostní  koncentrace  tuhých  znečišťujících  látek
v nosném  plynu nepřekročila  hodnotu 200  mg/m3. Při hmotnostním
toku  tuhých  znečišťujících  látek  vyšším  než  2,5  kg/h nesmí
hmotnostní koncentrace tuhých znečišťujících látek v nosném plynu
překročit hodnotu 150 mg/m3.

b) Emisní limit pro oxid siřičitý

     Zdroje znečišťování ovzduší se  zřizují a provozují tak, aby
při  hmotnostním  toku  oxidu   siřičitého  vyšším  než  20  kg/h
hmotnostní   koncentrace   oxidu   siřičitého   v   nosném  plynu
nepřekročila hodnotu 2500 mg/m3.

c) Emisní limit pro oxidy dusíku

     Zdroje  znečišťování se  zřizují  a  provozují tak,  aby při
hmotnostním  toku  oxidů  dusíku  vyšším  než  l0 kg/h hmotnostní
koncentrace oxidů dusíku v  nosném plynu nepřekročila hodnotu 500
mg/m3. Hodnoty  hmotnostního toku a  hmotnostní koncentrace oxidů
dusíku se vyjadřují jako oxid dusičitý.

-----------------------------------------

(+)   Je    míněna   taková   vlhkost    plynu,   která   vyplývá
z technologického procesu.

d) Emisní limit pro oxid uhelnatý

     Zdroje  znečišťování se  zřizují  a  provozují tak,  aby při
hmotnostním toku  oxidu uhelnatého vyšším  než 5 kg/h  hmotnostní
koncentrace oxidu uhelnatého v  nosném plynu nepřekročila hodnotu
800 mg/m3

l.  Emisní limity pro znečišťující látky 1. skupiny

     l. podskupina

                 azbest
                 benzo(a)pyren
                 2-nafthylamin
                 beryllium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Be
                 kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Cd
                 dibenzoantracen

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než   l  g/h  nesmí  být   překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 0,2mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     2. podskupina

                 arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako As
                 sloučeniny chromu šestimocného vyjádřené jako Cr
                 kobalt a jeho sloučeniny vyjádřené jako Co
                 nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako Ni

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než  l0  g/h   nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 2 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     3. podskupina

                 akrylonitril
                 benzen
                 l,3-butadien
                 l,2-dibromethan
                 epichlorhydrin
                 ethylenoxid (oxiran)
                 hydrazin
                 propylenoxid
                 vinylchlorid

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než  50  g/h   nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 5 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

2.  Emisní limity pro znečišťující látky 2. skupiny

     l. podskupina

                 rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako Hg
                 thallium a jeho sloučeniny vyjádřené jako Tl

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než   l  g/h  nesmí  být   překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 0,2 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     2. podskupina

                 selen a jeho sloučeniny vyjádřené jako Se
                 telur a jeho sloučeniny vyjádřené jako Te

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než  l0  g/h   nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 2 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     3. podskupina

                 antimon a jeho sloučeniny vyjádřené jako Sb
                 cín a jeho sloučeniny vyjádřené jako Sn
                 fluoridy vyjádřené jako F-
                 chrom a jeho sloučeniny (mimo CrVI) vyjádřené jako Cr
                 kyanidy vyjádřené jako CN-
                 mangan a jeho sloučeniny vyjádřené jako Mn
                 měď a její sloučeniny vyjádřené jako Cu
                 olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako Pb
                 vanad a jeho sloučeniny vyjádřené jako V
                 zinek a jeho sloučeniny vyjádřené jako Zn

Při  hmotnostním  toku  všech  emisí  těchto znečišťujících látek
vyšším  než  50  g/h   nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 5 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

3.  Emisní limity pro znečišťující látky 3. skupiny

     l. podskupina

                 antimonovodík  (stibin)
                 arsenovodík (arsan)
                 fosforovodík (fosfan)
                 fosgen
                 chlorkyan

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech  těchto znečišťujících látek
vyšším  než  l0  g/h   nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace 2 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     2. podskupina

                 brom a jeho plynné sloučeniny vyjádřené jako HBr
                 fluor a jeho plynné sloučeniny vyjádřené jako HF
                 chlor
                 kyanovodík
                 sirovodík (sulfan)
                 silné anorganické kyseliny vyjádřené jako H kromě HCl a HF

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech těchto znečišťujících látek
vyšším  než  l00  g/h  nesmí  být  překročena  úhrnná hmotnostní
koncentrace  l0 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     3. podskupina

                 amoniak
                 anorganické plynné sloučeniny chloru vyjádřené jako HCl

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech těchto znečišťujících látek
vyšším  než  500  g/h  nesmí  být  překročena  úhrnná hmotnostní
koncentrace  50 mg/m3 všech těchto znečišťujících látek v nosném
plynu.

4.  Emisní limity pro znečišťující látky 4. skupiny

     l. podskupina

                 acetaldehyd
                 anilin
                 benzylchlorid
                 diethylamin
                 l,2-dichlorethan
                 1,1-dichlorethylen
                 dimethylamin
                 ethanolamin
                 ethylakrylát
                 fenol
                 formaldehyd
                 kresoly
                 kyselina akrylová
                 kyselina mravenčí
                 merkaptany
                 methylakrylát
                 methylamin
                 nitrobenzen
                 nitrofenoly
                 nitrokresoly
                 nitrotolueny
                 pyridin
                 sirouhlík
                 1,1,2,2-tetrachlorethan
                 tetrachlorethylen
                 thioethery
                 o-toluidin (2-methylanilin)
                 trichlormethan
                 trichlorethylen

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech těchto znečišťujících látek
vyšším  než  0,1  kg/h  nesmí  být  překročena úhrnná hmotnostní
koncentrace  20 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     2. podskupina

                 benzaldehyd
                 butylaldehyd
                 l,4-dichlorbenzen
                 l,l-dichlorethan
                 ethylbenzen
                 furfural (2-furaldehyd)
                 chlorbenzen
                 2-chloropren (2-chlor-1,3-butadien)
                 2-chlorpropan
                 izopropylbenzen
                 kyselina octová
                 methylacetát
                 methylmetakrylát
                 l-methylnaftalen
                 2-methylnaftalen
                 naftalen
                 styren
                 toluen
                 vinylacetát
                 xyleny

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech těchto znečišťujících látek
vyšším  než  2  kg/h  nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace l00 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

     3. podskupina

                 aceton
                 alkylalkoholy
                 bifenyl
                 2-butanon
                 butylacetát
                 dibutylether
                 diethylether
                 difenylether
                 l,2-dichlorethylen
                 dichlormethan
                 diizopropylether
                 dimethylether
                 ethylacetát
                 ethylenglykol
                 4-hydroxy-4-ethyl-2-pentanon
                 chlorethan
                 methylester kyseliny benzoové
                 4-methyl-2-pentanol
                 N-methylpyrolidon
                 olefiny s výjimkou l,3-butadienu
                 parafiny s výjimkou methanu

Při  hmotnostním  toku  emisí  všech těchto znečišťujících látek
vyšším  než  3  kg/h  nesmí  být  překročena  úhrnná  hmotnostní
koncentrace l50 mg/m3 těchto znečišťujících látek v nosném plynu.

5.  Emisní limity pro tmavost kouře

     Nejvyšší přípustná tmavost kouře je optická vlastnost kouře,
vyvolaná   pohlcováním  světla   v  kouřové   vlečce  vystupující
z komína. Vyjadřuje  se ve stupních  podle Ringelmanna v  kouřové
vlečce (stupně 0-5). Tmavost kouře  lze rovněž vyjádřit na stupni
Bacharacha  (0-9)   či  měřením  opacity   (%),  která  se   měří
v kouřovodu.

     Nejvýše přípustná tmavost  kouře vypouštěného ze spalovacího
procesu je obecně dána těmito emisními limity:

a) Při spalování  paliv nesmí být odcházející kouř  tmavší než 2.
stupeň při  měření a hodnocení Ringelmannovou  stupnicí a změřená
hodnota  opacity  nesmí  být  větší  než  40%.  Po dobu roztápění
zařízení  ze studeného  stavu v  trvání nejdéle  30 minut,  pokud
pasport kotle nestanoví jinak, může tmavost kouře dostoupit až do
úrovně stupně 3. Ringelmannovy stupnice nebo hodnoty 60% opacity.

b) Při spalování  kapalných paliv musí být proces  veden tak, aby
kromě  podmínek  stanovených  v předchozím  odstavci  nebyla  při
kontrole obsahu sazí měřením  tmavosti skvrn na filtru z odsátého
vzorku podle  Bacharacha zjištěna vyšší  hodnota než odpovídá  4.
stupni  Bacharachovy   stupnice  při  žádném   ze  tří  po   sobě
provedených testů a  stupni 3. alespoň u dvou  ze tří provedených
testů.  Při roztápění  zařízení  ze  studeného stavu  se kontrola
tmavosti kouře Bacharachovým testem neprovádí.

Příloha č. 4

Hodnoty emisních faktorů pro stanovení množství emisí výpočtem

 Druh paliva	 Druh topeniště	Tepelný výkon kotle	  Tuhé  látky	  SO2	  NOx	  CO	  CxHy	  Jednotka	
  1	 2	 3	 4	 5	 6	 7	 8	 9	
všechna tuhá mimo černé uhlí a koks -------------- černé uhlí a koks	    pevný  rošt	   jakýkoliv  --------------   jakýkoliv	   1,0.Ap  --------------   1,0.Ap	   19,0.Sp  --------------   19,0.Sp	   3,0  --------------   1,5	   45,0  --------------   45,0	   10,0  --------------   10,0		
hnědé uh., proplástek lignit, brikety  -------------- čer.uhlí tříděné a prachové, jiná tuhá paliva	     pásový  rošt	  do 3 MW    > 3 MW  --------------   do 3 MW    > 3 MW	  1,9.Ap   1,9.Ap  --------------   1,7.Ap   1,7.Ap	  19,0.Sp   19,0.Sp  --------------   19,0.Sp   19,0.Sp	  3,0   3,0  --------------   3,0   7,5	  5,0   1,0  -------------   5,0   1,0	  1,5   0,5  --------------   1,5   0,5	  kg/t spáleného  paliva	
všechna tuhá paliva mimo černé uhlí a koks	  pás. rošt  s  pohazov. --------------  pohyblivý  rošt  (přesuvný,  vratný aj.)  a komb.  rošt+olej  rošt+plyn  --------------  granulační  a komb.  rošt+práš.  práš.+plyn  --------------  tavící --------------  cyklonové	          jakýkoliv 	  5,0.Ap  --------------     3,5.Ap     --------------    8,5.Ap   --------------  5,5.Ap --------------  1,5.Ap	  19,0.Sp  --------------     19,0.Sp     --------------    19,0.Sp   --------------  19,0.Sp --------------  19,0.Sp	  3,0  --------------     3,0     --------------    6,0   --------------  15,0 --------------  27,5	  1,0  -------------     1,0     -------------    0,5   -------------  0,5 -------------  0,5	  0,5  --------------     0,5     --------------    0,15   --------------  0,15 --------------  0,15	   	

	

Pokračování přílohy č. 4

  1  2  3  4  5  6  7  8  9									
 černé uhlí a koks	  pásový  rošt --------------  pohyblivý  rošt  (přesuvný,  vratný  aj.) a  kombinace  rošt+olej  rošt+plyn --------------  granulační  a kombin.  rošt+práš.  prášek+  +plyn --------------  tavící --------------  cyklon	           jakýkoliv	  5,0.Ap  --------------     3,5.Ap     --------------    8,5.Ap   --------------  5,5.Ap --------------  1,5.Ap	  19,0.Sp  --------------     19,0.Sp     --------------    19,0.Sp   --------------  19,0.Sp --------------  19,0.Sp	  7,5  --------------     7,5     --------------    9,0   --------------  15,0 --------------  27,5	  1,0  -------------     1,0     -------------    0,5   -------------  0,5 -------------  0,5	  0,5  --------------     0,5     --------------    0,15   --------------  0,15 --------------  0,15	  kg/t  spáleného  paliva 	
 dřevo	   jakékoliv	  do 3 MW   > 3 MW	  12,5  15,0	  1,0  1,5	  3,0  3,0	  1,0  1,0	  1,0  1,0		
 těžký a stř.topný olej	   jakékoliv	   do 100MW	   2,91	   20.S	   10,0	   0,53	   0,37		
lehký topný olej	  jakékoliv 	  jakýkoliv	  2,13	  20.S	  10,0	  0,59	  0,41		
nafta a podobná paliva	  jakékoliv	  jakýkoliv	  1,42	  20.S	  5,0	  0,71	  0,41		
 propan a butan	  jakékoliv	  do 3 MW    > 3 MW	  0,45   0,42	  0,02.S  (0,004)  0,02.S  (0,004)	  2,4   2,8	  0,46   0,37	  0,18   0,07		
 koksárens-ký plyn	  jakékoliv	  do 3 MW   >3-100MW	 302   290	 2,0.S  (9500)  2,0.S  (9500)	  1920   3700	 320   270	 128   48	 kg/106.        .m3  spáleného  plynu	
 generáto-rový plyn  	  jakékoliv	  do 3 MW   >3-100MW	 302   290	 2,0.S  (6500)  2,0.S  (6500)	  1920   3700	 320   270	 128   48		
Pokračování přílohy č. 4

  1  2  3  4  5  6  7  8  9									
 vysoko-pecní plyn	  jakékoliv	  do 3 MW   >3-100MW	  302   290	  2,0.S  (150)  2,0.S  (150)	  1920   3700	  320   270	  -   -	 kg/106.        .m3  spáleného  plynu	
 svítiplyn	  jakékoliv	  < 0,2MW   0,2-5MW	  20   20	  2,0.S  (85)  2,0.S  (85)	  800   960	  320   320	  128   128		
 zemní plyn	  jakékoliv	  < 0,2MW   0,2-5MW	  20   20	  2,0.S  (9,6)  2,0.S  (9,6)	  1600   1920	  320   320	  128   128		

  Poznámka: Pokud není znám obsah síry v palivu S, používají se čísla v závorkách.

	Ap - obsah popela v původním vzorku tuhých paliv [% hm.]
	Sp - obsah síry v původním vzorku tuhých paliv     [% hm.]

	S  - obsah síry v původním vzorku paliva pro:
		- kapalná paliva [% hm.]
		- propan-butan   [g/kg]
		- plynná paliva   [mg/m3]

Příloha č. 5 

               METODY MĚŘENÍ A TECHNICKÉ POŽADAVKY
               NA PŘÍSTROJE PRO KONTINUÁLNÍ MĚŘENÍ

I. Metody kontinuální analýzy pro měření

   A. Tuhé znečišťující látky
      - absorpce beta záření
      - fotometrie.

   B. Plynné emise

     princip metody                měřená látka
                                   znečišťující ovzduší
    - infračervená
      spektrometrie                SO2, CO, NOx (NO), Cl-
    - ultrafialová
      spektrometrie                SO2, NOx (NO), CO
    - potenciometrie               F- a Cl-
    - kolorimetrie                 H2S
    - plamenoionizační
      detekce                      uhlovodíky, org. látky
    - katalytické
      spalování                    uhlovodíky, org. látky
    - chemoluminiscence            NOx (NO)

II. Požadavky na přístroje pro kontinuální měření emisí znečišťu-
    jících látek

    K měření emisí  znečišťujících látek se  používají přístroje,
    které musí splňovat následující technické parametry:

    a) minimální stanovitelné množství   do 2 % rozsahu,
    b) okolní teplota                    +5 oC do 35 oC nebo
                                         -10 oC do +55 oC,

    c) teplotní závislost nulového      menší jak + 2 % z
       bodu při změně o 10 oC           nejcitlivějšího rozsahu
                                        (větší vliv musí být
                                        kompenzován),
    d) teplotní závislost               menší jak + 3 % z
                                        rozsahu,
       citlivost (údaje)                větší vliv musí být
       při změně o 10 oC                kompenzován,

    e) rušivý vliv všech ostatních      menší než + 4 % z
       složek na měření                 nejcitliv. rozsahu,

    f) 90 % časová hodnota              nesmí být větší než
                                        200 sekund včetně
                                        odběr. zařízení,

    g) změna nuly během kontrolního
       intervalu                        nesmí být při
                                        nejcitlivějším rozsahu
                                        větší než + 2 %,

    h) změna citlivosti za stejné
       období                           nesmí  být při nejcitli-
                                        vějším rozsahu větší
                                        než + 2%,

    i) odběr vzorku a odběrová zařízení
                                        jsou konstruována tak, že
                                        nedochází k zanášení
                                        pevným látkami a k sorpcím
                                        měřené látky,

    j) nulový a referenční bod
                                        musí být během intervalu
                                        kontroly min. 1x zaznamenán
                                        na registračním zařízení,

    k) výrobcem musí být stanoveny intervaly nulování, kalibrace
       a údržby.

Příloha č. 6

      EKVIVALENTY TOXICITY DIBENZODIOXINŮ A DIBENZOFURANŮ

Ke stanovení součtové hodnoty se hmotnostní koncentrace dále uve-
dených polychlorovaných dioxinů a dibenzofuranů před sečtením ná-
sobí uvedenými koeficienty ekvivalentů toxicity:

                                                 koeficient
                                                 ekvivalentu
                                                 toxicity

2,3,7,8          - tetrachlordibenzodioxin (TCDD)    1
1,2,3,7,8        - pentachlordibenzodioxin (PeCDD)   0,5
1,2,3,4,7,8      - hexachlordibenzodioxin (HxCDD)    0,1
1,2,3,7,8,9      - hexachlordibenzodioxin (HxCDD)    0,1
1,2,3,6,7,8      - hexachlordibenzodioxin (HxCDD)    0,1
1,2,3,4,6,7,8    - heptachlordibenzodioxin (HpCDD)   0,01
                 - oktachlordibenzodioxin (OCDD)     0,001
2,3,7,8          - tetrachlordibenzofuran (TCDF)     0,1
2,3,4,7,8        - pentachlordibenzofuran (PeCDF)    0,5
1,2,3,7,8        - pentachlordibenzofuran (PeCDF)    0,05
1,2,3,4,7,8      - hexachlordibenzofuran (HxCDF)     0,1
1,2,3,7,8,9      - hexachlordibenzofuran (HxCDF)     0,1
1,2,3,6,7,8      - hexachlordibenzofuran (HxCDF)     0,1
2,3,4,6,7,8      - hexachlordibenzofuran (HxCDF)     0,1
1,2,3,4,6,7,8    - heptachlordibenzofuran (HpCDF)    0,01
1,2,3,4,7,8,9    - heptachlordibenzofuran (HpCDF)    0,01
                 - oktachlordibenzofuran (OCDF)      0,001

Příloha č. 7 
           SEZNAM STÁLÝCH A PROMĚNNÝCH ÚDAJŮ TVOŘÍCÍCH PROVOZNÍ EVIDENCI

1. Identifikace zdroje znečišťování

Stálé údaje

   Údaje o provozovateli

Identifikační   číslo  provozovatele   (IČO,  RČ),obchodní  jméno
a sídlo nebo  jméno, příjmení, bydliště,  místo podnikání (okres,
obec,  část   obce,  ulice,  číslo   orientační,  číslo  popisné,
evidenční  nebo   náhradní  a  PSČ;   telefon,  fax),  statutární
zástupce, bankovní spojení, počet zdrojů.

   Údaje o zdroji

Identifikační  číslo  zdroje  (IČZ),  kategorie,  název a skladba
zdroje  (např.  kotelna  s  odlučovači,  technologie, doly, lomy,
skládka,  hořící plocha,  zapařený objem  apod.), adresa  (okres,
obec,  část   obce,  ulice,  číslo   orientační,  číslo  popisné,
evidenční nebo  náhradní a PSČ; telefon,  fax - pokud se  liší od
identifikace  provozovatele),  číslo  katastrálního  území, číslo
parcely, celkový  instalovaný výkon (MWt)  nebo výrobní kapacita,
odpovědná osoba.

2. Údaje o technologickém provozu

Stálé údaje:

Identifikační  číslo zdroje  (IČZ), evidenční  číslo technologie,
druh výroby (podle přílohy č. 2 k této vyhlášce), název, výrobce,
rok  výroby  a  uvedení  do  provozu,  životnost, denní a týdenní
rytmus, evidenční  čísla komínů nebo  výduchů, počet odlučovacích
zařízení a jejich evidenční čísla, uplatněné emisní limity.

a) Údaje o kotlích a procesních ohřevech bez kontaktu
   s technologickou látkou

Stálé údaje:

Typ  kotle  nebo  zařízení,  výrobce,  rok  uvedení  do  provozu,
jmenovitý  tepelný  výkon,  účinnost  kotle  nebo  zařízení podle
výrobce, druh topeniště.

U kotlů  ve výrobě  elektřiny nebo  kombinované výrobě  elektřiny
a tepla také instalovaný elektrický výkon.

U kotlů a  zařízení spalujících plynná  nebo kapalná paliva  také
druh, výkon a pracovní přetlak hořáku.

U kotlů  a zařízení  spalujících současně  více druhů  paliv také
druhy  přídavných  paliv  a  jejich  průměrný  podíl  na tepelném
příkonu zařízení.

Proměnné údaje:

Rok, měsíc,  den, čas, provozní hodiny,  vyrobené teplo, průměrné
využití jmenovitého tepelného výkonu.

U kotlů  ve výrobě  elektřiny nebo  kombinované výrobě  elektřiny
a tepla  také  vyrobená   elektrická  energie,  průměrné  využití
instalovaného elektrického výkonu.

b) Údaje    o    procesních    ohřevech    s   kontaktem   spalin
   s technologickou látkou

Stálé údaje:

Druh  a charakteristika  spalovacího zařízení,  jmenovitý tepelný
výkon, počet hořáků, druh, výkon a pracovní přetlak hořáku, název
produktu, měrná jednotka produktu, kapacita výroby.

Proměnné údaje:

Rok,  měsíc,  den,  čas,  provozní  hodiny,  množství  vyrobeného
produktu  (počet měrných  jednotek  produktu  za daný  den, měsíc
a rok).

c) Ostatní technologické procesy

Stálé údaje:

Označení  výrobku  (produktu),  měrná  jednotka výrobku, kapacita
výroby, měrná energetická náročnost.

Proměnné údaje:

Rok,  měsíc,  den,  čas,  provozní  hodiny,  množství  vyrobeného
produktu  (počet  měrných  jednotek  výrobku  za  daný den, měsíc
a rok).

3. Údaje o palivech a surovinách

a) Údaje o palivech

Stálé údaje :

Identifikační číslo zdroje (IČZ), evidenční číslo technologie.

Proměnné údaje :

Rok,  měsíc,  den,  čas,  druh  paliva,  spotřeba  paliva,  počet
provozních hodin, jakostní znaky  paliva (výhřevnost, obsah vody,
obsah popela a síry v sušině  nebo obsah popela a síry v původním
vzorku), emise znečišťujících látek (v souhrnném vyhodnocení).

U kotlů a  jiných zařízení spalujících současně  více druhů paliv
také:  druhy  paliv,  spotřeba  jednotlivých  druhů  paliv, počet
provozních hodin, jakostní znaky jednotlivých druhů paliv a podíl
jednotlivých druhů paliv na celkovém tepelném příkonu.

b) Údaje o surovinách

Stálé údaje:

Identifikační číslo zdroje (IČZ), evidenční číslo technologie.

Proměnné údaje:

Rok, měsíc,  den, čas, název  suroviny, měrná jednotka  suroviny,
obsah znečišťujících látek v  surovině na jednotku (měrná výrobní
emise  vztažená na  měrnou jednotku  suroviny), spotřeba suroviny
v měrných  jednotkách,  emise  znečišťujících  látek (v souhrnném
vyhodnocení).

4. Údaje o zařízení k omezování emisí

Stálé údaje:

Identifikační číslo zdroje (IČZ), evidenční číslo technologie.
Evidenční  číslo  a  typ  odlučovacího  zařízení, počet jednotek,
výrobce,  rok  uvedení  do   provozu,  druh  znečišťující  látky,
garantovaná účinnost.

Proměnné údaje:

Evidenční  číslo  odlučovacího  zařízení,  čas, druh znečišťující
látky, skutečná účinnost, časové využití v daném intervalu.

5. Údaje o komínech

Stálé údaje:

Identifikační  číslo zdroje  (IČZ), evidenční  číslo technologie.
Evidenční číslo komína (nebo  jiného výduchu), výška komína (nebo
jiného výduchu), světlost v koruně komína.

Proměnné údaje:

Evidenční číslo  komína, vnitřní plocha v  místě měření rychlosti
plynů,  průměrná teplota  a rychlost  plynů protékajících komínem
(v souhrnných vyhodnoceních).

6. Údaje o měření

Stálé údaje:

Identifikační číslo zdroje (IČZ), evidenční číslo technologie.

Proměnné údaje:

Datum,  název  subjektu  provádějícího  jednorázové  měření  nebo
garantujícího kontinuální měření, druh, četnost, podmínky a místo
měření, použitá přístrojová technika a měřící metoda;
název  znečišťující   látky  a  její   naměřená  koncentrace  při
referenčních  podmínkách, průtok,  teplota a  tlak nosného plynu,
obsah  kyslíku  v  nosném  plynu,  koncentrace  a  hmotnostní tok
zjišťované znečišťující látky, odvozený emisní faktor.

7. Údaje o poruchách a haváriích

Stálé údaje:

Identifikační číslo zdroje (IČZ), evidenční číslo technologie.

Proměnné údaje:

Datum,  název  zařízení,  doba  trvání,  druh  a  množství emisí,
příčina  havárie,   přijatá  opatření,  hlášení   orgánu  ochrany
ovzduší.

Příloha č. 8 
       POŽADAVKY NA JAKOST PALIVA DODÁVANÉHO PRO SPALOVÁNÍ
          V MALÝCH ZDROJÍCH ZNEČIŠŤOVÁNÍ A OBYVATELSTVU

       Limitní měrná sirnatost paliva [g.MJ-1]

       - hnědé uhlí tuzemské                  l,07
       - hnědé uhlí dovážené                  0,50

       - černé uhlí tuzemské                  0,78
       - černé uhlí dovážené                  0,50

       - brikety tuzemské                     0,60
       - brikety dovážené                     0,50

       Limitní obsah síry [% hm]

       - kapalná paliva                       1,0
       - topná nafta                          0,05

___________________________________

       Limitní měrná sirnatost paliva  je nejvýše přípustný obsah
sloučenin  síry  vyjádřených  jako  síra  v  gramech  v  palivu v
původním stavu, vztažený na výhřevnost.

       Limitní obsah síry v  kapalném palivu je nejvýše přípustný
obsah  sloučenin  síry  vyjádřených   jako  síra  v  hmotnostních
procentech.