Příloha č. 5 k vyhlášce č. 206/2004 Sb.

Část I Maximální hmotnost partie, minimální velikost laboratorních vzorků, zkušebních vzorků a vzorků na vegetační zkoušky

Zemědělské druhy a zeleniny	Tabulka 1

Druh - latinsky

Druh - česky

Maximální hmotnost partie
kg

Minimální hmotnost laboratorního vzorku**)
g

Minimální hmotnost zkušebního vzorku pro rozbor čistoty
g

Minimální hmotnost zkušebního vzorku**)
g

Minimální hmotnost vzorku na vegetační zkoušku
g/ks

1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7
Agropyron cristatum | Pýr hřebenitý | 10 000 | 40 | 4 | 40 | 200
Agrostis canina | Psineček psí | 10 000 | 50 (25) | 0,25 | 5 (2,5) | 150
Agrostis capillaris | Psineček tenký | 10 000 | 50 (25) | 0,25 | 5 (2,5) | 150
Agrostis gigantea | Psineček veliký | 10 000 | 50 (25) | 0,25 | 5 (2,5) | 150
Agrostis stolonifera | Psineček výběžkatý | 10 000 | 50 (25) | 0,25 | 5 (2,5) | 150
Allium cepa | Cibule | 10 000 | 25 (80) | 8 | 80 | 70
Allium fistulosum | Cibule zimní (sečka) | 10 000 | 15 (50) | 5 | 50 | 70
Allium porrum | Pór | 10 000 | 20 (70) | 7 | 70 | 80
Allium sativum | Česnek | 10 000 | 20 (80) | 8 | 80 | 70
Allium schoenoprasum | Pažitka pravá | 10 000 | 15 (30) | 3 | 30 | 20
Alopecurus pratensis | Psárka luční | 10 000 | 100 (30) | 3 | 30 | 150
Anethum graveolens | Kopr vonný | 10 000 | 40 | 4 | 40 | 40
Anthoxanthum odoratum | Tomka vonná | 10 000 | 25 | 2 | 20 | 150
Anthriscus cerefolium | Kerblík | 10 000 | 20 (60) | 6 | 60 | 20
Anthyllis vulneraria | Úročník bolhoj | 10 000 | 60 | 6 | 60 | 300/150^*
Apium graveolens | Celer | 10 000 | 5 (25) | 1 | 10 | 5
Arrhenatherum elatius | Ovsík vyvýšený | 10 000 | 200 (80) | 8 | 80 | 75
Asparagus offrcinalis | Chřest | 20 000 | 100 (1000) | 100 | 1000 | 100
Avena sativa | Oves | 30 000 | 1000 | 120 | 1000 | 1000
Beta vulgaris | Řepa krmná, cukrovka | 20 000 | 500 | 50 | 500 | 200
Beta vulgaris var. vulgaris | Mangold | 10 000 (20 000) | 100 (500) | 50 | 500 | 300
Beta vulgaris var. conditiva | Řepa salátová | 10 000 (20 000) | 100 (500) | 50 | 500 | 300
Brassica juncea | Hořčice sareptská | 10 000 | 100 (40) | 4 | 40 | 250
Brassica napus | Řepka | 10 000 | 200 (100) | 10 | 100 | 250
Brassica napus var. napobrassica | Tuřín | 10 000 | 200 (100) | 10 | 100 | 10
Brassica nigra | Hořčice černá | 10 000 | 100 (40) | 4 | 40 | 250
Brassica oleracea | Kapusta krmná | 10 000 | 200 (100) | 10 | 100 | 250
Brassica oleracea | Brokolice, kedluben, kadeřávek, kapusta, květák, zelí | 10 000 | 25 (100) | 10 | 100 | 20
Brassica chinensis | Zelí čínské | 10 000 | 70 | 7 | 70 | 20
Brassica rapa | Repice (řepák) | 10 000 | 200 (70) | 7 | 70 | 250
Brassica rapa | Vodnice, zelí pekingské | 10 000 | 20 (70) | 7 | 70 | 50
Bromus catharticus | Sveřep samužníkovitý | 10 000 | 200 | 20 | 200 | 200
Bromus inermis | Sveřep bezbranný | 10 000 | 90 | 9 | 90 | 75
Bromus sitchensis | Sveřep sitecký | 10 000 | 200 | 20 | 200 | 150
Camelina sativa | Lnička setá | 10 000 | 40 | 4 | 40 | 100
Cannabis sativa | Konopí seté | 10 000 | 600 | 60 | 600 | 500
Capsicum annuum | Paprika | 10 000 | 40 (150) | 15 | 150 | 10
Carthamus tinctorius | Světlice barvířská (saflor) | 25 000 | 900 | 90 | 900 | 100
Carum carvi | Kmín | 10 000 | 200 (80) | 8 | 80 | 200
Cichorium endivia | Endivie štěrbák | 10 000 | 15 (40) | 4 | 40 | 10
Cichorium intybus | Čekanka (s výjimkou průmyslové) | 10 000 | 15 (50) | 5 | 50 | 25
Cichorium intybus | Čekanka průmyslová | 10 000 | 50 | 5 | 50 | 100
Citrullus lanatus | Meloun vodní | 20 000 | 250 (1000) | 250 | 1000 | 100 ks
Coriandrum sativum | Koriandr setý | 10 000 | 400 | 40 | 400 | 40
Coronilla varia | Čičorka pestrá | 10 000 | 100 | 10 | 100 | 100
Cucumis melo | Meloun cukrový | 10 000 | 100 (150) | 70 | - | 100 ks
Cucumis sativus | Okurka | 10 000 | 25 (150) | 70 | - | 400 ks
Cucurbita maxima | Tykev velkoplodá | 20 000 | 250 (1000) | 700 | 1000 | 100 ks
Cucurbita pepo | Tykev obecná, cuketa | 20 000 | 150 (1000) | 700 | 1000 | 100 ks
Cynara cardunculus | Karda | 10 000 | 50 (900) | 90 | 900 | 50
Cynara scolymus | Artyčok zeleninový | 10 000 | 900 | 90 | 900 | 50
Cynodon dactylon | Troskut prstnatý | 10 000 | 50 (25) | 1 | 5 (10) | -
Cynosurus cristatus | Poháňka hřebenitá | 10 000 | 25 | 2 | 20 | 150
Dactylis glomerata | Srna říznačka | 10 000 | 100 (30) | 3 | 30 | 200
Dactylts polygama | Srna hajní | 10 000 | 100 (30) | 3 | 30 | 200
Daucus carota | Mrkev | 10 000 | 10 (30) | 3 | 30 | 80
Deschampsia cespitosa | Metlice trsnatá | 10 000 | 25 | 1 | 10 | 150
Elytrigia intermedia | Pýr prostřední | 10 000 | 150 | 15 | 150 | 150
Fagopyrum esculentum | Pohanka obecná | 10 000 | 600 | 60 | 600 | 500
Festuca arundinacea | Kostřava rákosovitá | 10 000 | 100 (50) | 5 | 50 | 200
Festuca ovina | Kostřava ovčí | 10 000 | 100 (25) | 2,5 | 30 (25) | 200
Festuca pratensis | Kostřava luční | 10 000 | 100 (50) | 5 | 50 | 200
Festuca rubra | Kostřava červená | 10 000 | 100 (30) | 3 | 30 | 200
X Festulolium | Festulolium | 10 000 | 200 (60) | 6 | 60 | 200
Foeniculum vulgare | Fenykl | 10 000 | 25 (180) | 18 | 180 | 70
Glycine max | Sója | 25 000 | 1000 | 500 | 1000 | 1000

Hedysarum coronarium

Kopyšník

plod 10 000
sem. 10 000

1000 (300)
400 (120)

30
12

300
120

Helianthus annuus | Slunečnice | 25 000 | 1000 | 200 | 1000 | 250
Holcus lanatus | Medyněk vlnatý | 10 000 | 25 | 1 | 101 | 75
Hordeum vulgare | Ječmen | 30 000 | 1000 | 120 | 1000 | 1000
Lactuca sativa | Salát hlávkový | 10 000 | 10 (30) | 3 | 30 | 15
Lens culinaris | Čočka jedlá | 10 000 | 600 | 60 | 600 | 500
Lepidium sativum | Řeřicha setá | 10 000 | 60 | 6 | 60 | 10
Linum usitatissimum | Len | 10 000 | 300 (150) | 15 | 150 | 150
Lolium x boucheaneum | Jílek hybridní | 10 000 | 200 (60) | 6 | 60 | 350/200^*
Lolium multiflorum | Jílek mnohokvětý italský | 10 000 | 200 (60) | 6 | 60 | 350/200^*
Lolium perenne | Jílek vytrvalý | 10 000 | 200 (60) | 6 | 60 | 350/200^*
Lotus corniculatus | Štírovník růžkatý | 10 000 | 200 (30) | 3 | 30 | 300/150^*
Lotus ornithopodioides | Štírovník jednoletý | 10 000 | 30 | 3 | 30 | 300/150^*
Lupinus albus | Lupina bílá | 25 000 | 1000 | 450 | 1000 | 1000
Lupinus angustifolius | Lupina úzkolistá | 25 000 | 1000 | 450 | 1000 | 1000
Lupinus luteus | Lupina žlutá | 25 000 | 1000 | 450 | 1000 | 1000
Lycopersicon esculentum | Rajče | 10 000 | 20 | 7 | - | 5
Malva verticillata | Sléz přeslenitý | 10 000 | 50 | 5 | 50 | 5
Medicago lupulina | Tolice dětelová | 10 000 | 300 (50) | 5 | 50 | 300/150^*
Medicago x varia | Vojtěška proměnlivá | 10 000 | 300 (80) | 10 | 50 (100) | 300/150^*
Medicago sativa | Vojtěška setá | 10 000 | 300 (50) | 5 | 50 | 300/150^*
Melilotus alba | Komonice bílá | 10 000 | 50 | 5 | 50 | 300/150^*
Onobrychis viciifolia (plod) | Vičenec | 10 000 | 600 | 60 | 600 | 300/150^*
Onobrychis viciifolia (semeno) | Vičenec | 10 000 | 400 | 40 | 400 | 300/150^*
Origanum majorana | Majoránka zahradní | 10 000 | 25 | 0,5 | 5 | 0,5
Panicum miliaceum | Proso seté | 10 000 | 150 | 15 | 150 | 500
Papaver somnďerum | Mák | 10 000 | 50 (25) | 1 | 10 | 100
Pastinaca sativa | Pastinák setý | 10 000 | 100 | 10 | 100 | 10
Petroselinum crispum | Petržel | 10 000 | 10 (40) | 4 | 40 | 60
Phacelia tanacetifolia | Svazenka | 10 000 | 300 (50) | 5 | 40 (50) | 100
Phalaris arundinacea | Lesknice rákosovitá | 10 000 | 30 | 3 | 30 | 200
Phalaris aquatica | Lesknice vodní | 10 000 | 100 (40) | 4 | 50 (40) | 200
Phalaris canariensis | Lesknice kanárská | 10 000 | 400 (200) | 20 | 200 | 200
Phalaris minor | Lesknice menší | 10 000 | 200 | 20 | 200 | 200
Phaseolus coccineus | Fazol šarlatový | 20 000 | 1000 | 1000 | 1000 | 500
Phaseolus vulgaris | Fazol obecný | 25 000 | 700 (1000) | 700 | 1000 | 500
Phleum bertolonii | Bojínek cibulkatý | 10 000 | 50 (25) | 1 | 10 | 75
Phleum pratense | Bojínek luční | 10 000 | 50 (25) | 1 | 10 | 75
Pimpinella anisum | Anýz vonný | 10 000 | 70 | 7 | 70 | 50
Pisum sativum | Hrách setý, peluška | 25 000 | 1000 | 900 | 1000 | 1000
Pisum sativum | Hrách zahradní | 25 000 | 500 (1000) | 900 | 1000 | 1000
Poa annua | Lipnice roční | 10 000 | 50 (25) | 1 | 10 | 150
Poa compressa | Lipnice smáčknutá | 10 000 | 25 | 0,5 | 5 | 150
Poa nemoralis | Lipnice hajní | 10 000 | 50 (25) | 0,5 | 5 | 150
Poa palustris | Lipnice bahenní | 10 000 | 50 (25) | 0,5 | 5 | 150
Poa pratensis | Lipnice luční | 10 000 | 50 (25) | 1 | 5 | 150
Poa trivialis | Lipnice obecná | 10 000 | 50 (25) | 1 | 5 | 150
Raphanus sativus | Ředkev | 10 000 | 300 | 30 | 300 | 250
Raphanus sativus | Ředkvička, ředkev (zeleniny) | 10 000 | 50 (300) | 30 | 300 | 50

Rheum rhaponticum
(Rheum rhabarbarum)

Reveň (rebarbora)

10 000

135 (450)

45

450

-

Scorzonera hispanica | Černý kořen | 10 000 | 30 (300) | 30 | 300 | 30
Secale cereale | Žito | 30 000 | 1000 | 120 | 1000 | 1000
Setaria italica | Bér vlašský (čumíza, mohár) | 10 000 | 90 | 9 | 90 | 150
Sinapis alba | Hořčice bílá | 10 000 | 400 (200) | 20 | 200 | 250
Solanum melongena | Lilek vejcoplodý | 10 000 | 20 (150) | 15 | 150 | 10
Sorghum bicolor | Čirok (obecný) | 10 000 | 1000 (900) | 90 | 900 | 200
Sorghum bicolor x S. sudanense | Čirok obecný x Čirok súdánská tráva | 10 000 | 1000 (500) | 30 | 900 (300) | 200
Sorghum sudanense | Čirok súdánská tráva | 10 000 | 1000 (250) | 25 | 900 (250) | 200
Spinacia oleracea | Špenát setý | 10 000 | 75 (250) | 25 | 250 | 150
Tetragonia tetragonoides | Čtyřboč (špenát novozélandský) | 20 000 | 1000 | 200 | 1000 | 150
Trifolium alexandrinum | Jetel alexandrijský | 10 000 | 400 (60) | 6 | 60 | 300/150^*
Trifolium hybridum | Jetel švédský | 10 000 | 200 (25) | 2 | 20 | 300/150^*
Trifolium incarnatum | Jetel nachový | 10 000 | 500 (80) | 8 | 80 | 300/150^*
Trifolium pratense | Jetel luční | 10 000 | 300 (50) | 5 | 50 | 300/150^*
Trifolium repens | Jetel plazivý | 10 000 | 200 (25) | 2 | 20 | 300/150^*
Trifolium resupinatum | Jetel perský | 10 000 | 200 (25) | 2 | 20 | 300/150^*
Trigonella foenum-graecum | Pískavice řecké seno | 10 000 | 500 (450) | 45 | 450 | 300/150^*
Trisetum flavescens | Trojštět žlutavý | 10 000 | 50 (25) | 0,51 | 5 | 50
x Triticosecale | Tritikale | 30 000 | 1000 | 1200 | 1000 | 1000
Triticum aestivum | Pšenice setá | 30 000 | 1000 | 120 | 1000 | 1000
Triticum durum | Pšenice tvrdá | 30 000 | 1000 | 120 | 1000 | 1000
Triticum spelta | Pšenice špalda | 30 000 | 1000 | 270 | 1000 | 1000
Valerianella locusta | Kozlíček polníček | 10 000 | 20 (70) | 7 | 70 | 25
Vicia faba | Bob polní | 25 000 | 1000 | 1000 | 1000 | 2000
Vicia faba | Bob zahradní | 25 000 | 1000 | 1000 | 1000 | 2000
Vicia panonica | Vikev panonská | 20 000 | 1000 | 120 | 1000 | 500
Vicia sativa | Vikev setá | 25 000 | 1000 | 140 | 1000 | 500
Vicia villosa | Vikev huňatá | 20 000 | 1000 | 100 | 1000 | 500
Zea mays | Kukuřice, k. pukancová, k. cukrová | 40 000 | 1000 | 900 | 1000 | 1000
Zea mays | Kukuřice - inbrední linie | 40 000 | 250 | 250 | 250 | 250
*) hmotnost vzorku pro vstupní / výstupní vegetační zkoušku
**) v závorkách jsou uvedeny hmotnosti podle pravidel ISTA, jsou-1i odlišné od hmotností ES.

Maximální hmotnost partie,	minimální hmotnost laboratorních vzorků a vzorků na vegetační zkoušky sadby
Tabulka 2

Druh latinsky

Druh sadby

Maximální hmotnost partie

Minimální hmotnost
laboratorního vzorku

Minimální hmotnost vzorku na vegetační zkoušku

| | kg | kg | kusy

Solanum tuberosum

Sadba brambor
- mechanický rozbor

40 000

25

-

Alium cepa | Sazečka cibule | 5 000 | 1 | 80 cibulí
Alium ascalonicum | Šalotka | 5 000 | 1 | 80 cibulí
Alium sativum | Česnek | 2 500 | 100 cibulí | 120 cibulí

Část II Metody zkoušení pro zjišťování vlastností osiva

(1) Příprava zkušebních vzorků
Pro potřeby laboratorního zkoušení se laboratorní vzorek zpracovává na zkušební vzorek některou z předepsaných metod dělen: tak, aby bylo dosaženo minimální hmotnosti podle části I tabulky 1.
Součástí zkušebního vzorku je zkušební vzorek pro rozbor čistoty, který je určen pro vyjádření čistoty osiva v hmotnostních procentech. Hmotnost zkušebního vzorku pro rozbor čistoty je uvedena v části I tabulce 1 a je stanovena tak, aby vzorek obsahoval přibližně 2 500 semen zkoušeného druhu.
Pro stanovení výskytu semen jiných rostlinných druhů v kusech se použije celý zkušební vzorek, jehož hmotnost stanoví část I tabulka 1.

(2) Zkoušení čistoty
Cílem rozboru čistoty je stanovit
a)	hmotnostní složení zkušebního vzorku, na základě kterého lze odvodit složení partie osiva,
b)	podíl a druh neškodných nečistot,
c)	totožnost semen jiných rostlinných druhů.

Při rozboru čistoty se zkušební vzorek pro rozbor čistoty rozdělí na tři časti, a to na podíl čistých semen, neškodných nečistot a na semena jiných rostlinných druhů (plevelů a jiných kultur, které nenáleží ke zkoušenému botanickému druhu).

(3) Početní stanovení semen jiných rostlinných druhů a choroboplodných útvarů
Početní stanovení se provádí v souladu s požadavky pro daný botanický druh nebo na základě žádosti dodavatele vzorku.

(4) Zkoušení klíčivosti
Klíčivostí ve smyslu laboratorního zkoušení osiva se rozumí schopnost semen vyklíčit a poskytnout v optimálních podmínkách (vlhkost, teplota, světlo) a ve stanovené lhůtě normálně vyvinuté klíčence, u nichž se předpokládá, že v příznivých půdně klimatických podmínkách vyrostou ve vitální rostliny.

V rámci zkoušky klíčivosti se semena dělí do čtyř kategorií na
a)	semena, která se ve stanovené lhůtě vyvinula v normální klíčence, kteří jsou předpokladem trvalého a uspokojivého vývoje rostliny,
b)	semena, která vyklíčila v abnormální (vadné) klíčence. Tito klíčeni nejsou schopni se v optimálních půdně klimatických podmínkách vyvinout ve vitální rostliny,
c)	jednotky osiva s více klíčky, které jsou schopné vytvořit více než jednu klíční rostlinu,
d)	svěží nevyklíčená semena. To jsou taková, která ani do konce zkušební lhůty nevyklíčila, ačkoli byla testována za optimálních podmínek.

(5) Biochemická zkouška životaschopnosti
Provádí se za účelem rychlého odhadu životaschopnosti osiva, zejména u druhů s dlouhou dobou klíčení nebo u dormantních semen.
Vyskytují-li se ve vzorku po ukončení zkoušky klíčivosti svěží nevyklíčená, případně tvrdá semena, zjistí se jejich životaschopnost biochemickou zkouškou. Životaschopná (zbarvená) semena se pak započítají do klíčivých.
O zařazení semene do kategorie životaschopných, případně mrtvých rozhoduje umístění a rozsah mrtvých (nezbarvených) tkání, nikoli intenzita zbarvení embrya.

(6) Zkoušení vitality osiva
Cílem zkoušky je poskytnout informaci o vhodnosti použití osiva v širokém rozsahu podmínek prostředí, popřípadě o skladovacím potenciálu partie osiva. Z hlediska uznávacího řízení je zkouška doplňkovým stanovením ke zkoušce klíčivosti.

a)	Vitalita osiva popisuje charakteristické znaky partie osiva, a to:
1.	míru a vyrovnanost klíčení osiva,
2.	schopnost semen vzcházet za nepříznivých podmínek prostředí,
3.	schopnost uchování klíčivosti po dlouhodobém skladování osiva.

b)	Vitalita osiva se zjišťuje zkouškami
1.	přímými, založenými na vytvoření stresových podmínek, ke kterým se řadí test urychleného stárnutí,
2.	nepřímými, založenými na měření některých charakteristických znaků osiva. Jedná se například o zkoušku konduktivity u hrachu.

(7) Zkoušení zdravotního stavu
Účelem zkoušení zdravotního stavu je stanovení výskytu chorob přenosných osivem, ze kterého lze odvodit zdravotní stav celé partie. Slouží jako podklad pro volbu účinného opatření na potlačení nebo zničení škodlivých organismů.
Výskyt chorob se zjišťuje těmito metodami:
a)	metodou na agarových plotnách,
b)	metodou na filtračním papíře,
c)	odstřeďovací metodou a
d)	přímou identifikací.

(8) Zjišťování živočišných škůdců
Účelem je stanovení výskytu živočišných škůdců, kteří se v důsledku přesunů osiva mohou šířit do nových oblastí. Výskyt živočišných škůdců je zjišťován metodou
a)	mikroskopickou,
b)	vyplavovací,
c)	prosévací,
d)	makroskopickou,
e)	inkubace semen při vyšší teplotě a vlhkosti.

(9) Zkoušení pravosti druhu a odrůdy
Za správnost označení druhu a odrůdy odpovídá dodavatel vzorku. V laboratoři se správnost označení druhu a odrůdy kontroluje ve všech případech, kdy je to možné zjistit makroskopicky podle vzhledu semen.

Vyžaduje-li stanovení pravosti druhu nebo odrůdy speciální zkoušku, provede se pouze na žádost dodavatele vzorku. Výjimku tvoří vzorky, u kterých je taková zkouška stanovena. Jedná se o
a)	mikroskopické metody, kdy se mikroskopem stanovují specifické zvláštnosti týkající se morfologie semen, vnitřní anatomické stavby pletiv nebo buněčných struktur. Semena se vyšetřují buď stereolupou do 100 násobného zvětšení nebo mikroskopem do 1000 násobného zvětšení,
b)	fluorescenční metody, kdy působením krátkovlnných ultrafialových paprsků vydávají některé části semena klíčních rostlinek, kořenové výměšky a výluhy semen viditelné (fluorescenční) světlo různé barvy a intenzity, na základě kterého lze různé druhy od sebe odlišit,
c)	chemické metody, které jsou založeny na barevné reakci semen nebo klíčních rostlin se specifickými chemickými látkami,
d)	fyzikálně chemické metody, kterými jsou odrůdy určovány na základě chemické izolace biologicky aktivních látek (proteinů, izoenzymů, nukleových kyselin) ze semen nebo klíčních rostlin. Tyto látky jsou pak separovány za konkrétních fyzikálních podmínek,
e)	cytologické metody, které se uplatňují u druhů s výskytem polyploidních odrůd a slouží k rozlišení diploidnícb semen od polyploidních na základě stanovení počtu chromozómů. Principem těchto metod je fixace meristematického pletiva v optimálním stadiu buněčného dělení, barvení chromozomů a jejich počítání pod mikroskopem,
f)	vegetační metody, kdy pravost a čistotu některých druhů, odrůd a forem lze stanovit hodnocením fenotypových znaků klíčních rostlin, mladých rostlin, popřípadě rostlin plně vyvinutých. Rostliny se pěstují v optimálním tepelném a světelném režimu, který je zpravidla v souladu s podmínkami pro zkoušku klíčivosti.

(10) Zkoušení vlhkosti
Účelem zkoušky je stanovení obsahu vody v osivu metodami vhodnými pro rutinní použití. Zkušební postupy jsou navrženy tak, aby minimalizovaly oxidaci, rozklad, popřípadě ztráty těkavých látek za předpokladu odstranění maximálního množství vody.
Vlhkostí osiva se rozumí procenticky vyjádřený podíl fyzikálně vázané vody v osivu.

(11) Stanovení hmotnosti tisíce semen
Účelem zkoušky je stanovit u analyzovaného vzorku hmotnost tisíce semen.
Hmotnost tisíce semen se stanoví z celého podílu čistých semen, u kterého se strojovým nebo ručním odpočítáváním zjistí počet semen. Po jejich zvážení s přesností na dvě desetinná místa se vypočte hmotnost tisíce semen.

(12) Obalované osivo
Vlivem obalovací hmoty nelze provést identifikaci semen a inertního materiálu, aniž by se poškodila struktura obaleného osiva dodaného ke zkouškám. Proto je nezbytné stanovit některé semenářské hodnoty odlišným způsobem než u osiva neobalovaného.
a)	Obalovaným osivem se rozumí
1.	peletované osivo, kterým jsou víceméně kulovité jednotky vytvořené za účelem přesného výsevu, obsahující obvykle jediné semeno, jehož tvar a velikost nejsou okamžitě patrné. Peleta může kromě peletovací hmoty obsahovat i pesticidy, barviva, popřípadě další aditiva,
2.	inkrustované osivo, kterým jsou jednotky, které víceméně zachovávají tvar semen, avšak velikost a hmotnost je odlišná. Inkrustovací hmota může obsahovat pesticidy, barviva nebo jiná aditiva,
3.	granulované osivo, ktery'm jsou jednotky převážně válcovitého tvaru, obsahující zpravidla více než jedno semeno. Kromě granulovací hmoty mohou granule obsahovat také pesticidy, barviva nebo další aditiva,
4.	osivové pásy, kterými jsou úzké pásky papíru nebo jiného rozložitelného materiálu, na němž jsou semena rozmístěna náhodně po skupinách nebo v jedné řadě,
5.	osivové rohože, kterými jsou široké archy papíru nebo jiného rozložitelného materiálu, na kterých jsou semena uspořádána v řadách, ve skupinách nebo náhodně po celém povrchu archu,
6.	mořené osivo, kterým je osivo ošetřené pouze pesticidy, barvivy nebo jinými aditivy. Tyto látky nezpůsobí oproti původnímu osivu významné změny ve velikosti, tvaru nebo hmotnosti, proto se takové osivo zkouší podle stejných metod jako osivo neošetřené.
b)	Příprava zkušebního vzorku
K přípravě vzorku nesmí být použito centrifugální dělidlo a výška pádu pelet nesmí přesáhnout 250 mm. V případě osivových pásů a rohoží se náhodně odebere takový počet, aby bylo k dispozici dostatečné množství semen pro zkoušku klíčivosti.
c)	Zkouška čistoty
Analýza čistoty peletovaného osiva, osivových pásů a rohoží se provádí na žádost dodavatele vzorku. Velikost zkušebního vzorku pro rozbor čistoty stanoví Tabulka 1.
1.	Zkouška čistoty peletovaných semen
zkušební vzorek je rozdělen do 3 podílů, a to na:
-	čisté pelety,
-	depeletovaná semena,
-	neškodné nečistoty.
Zastoupení každého podílu se vyjádří jako procento hmotnosti. Veškeré jiné rostlinné druhy a neškodné nečistoty je nutno identifikovat.
2.	ověřování pravosti druhu
Provádí se za účelem zjištění, zda osivo náleží k botanickému druhu deklarovaného dodavatelem vzorku. Ze 100 pelet náhodně odebraných z podílu čistých pelet se odstraní peletizační hmota a u každého semene se identifikuje botanický druh.
d)	Zkouška klíčivosti
Cílem zkoušky je stanovit procento normálních klíčenců, kteří náleží k deklarovanému botanickému druhu. Zkouška se provádí z frakce čistých pelet nebo přímo z pásek popřípadě rohoží. Pelety se umístí na substrát v takové podobě, jak byly laboratoří přijaty, aniž by se oplachovala peletizační hmota nebo se semena uvolňovala z materiálu pásky popřípadě rohože.
e)	Stanovení hmotnosti tisíce pelet a velikostní třídění
Cílem je stanovit hmotnost tisíce pelet a třídění podle velikosti, aby byly naplněny technické požadavky na přesný řádkový výsev.
Ve zváženém množství čistých pelet se spočítá počet pelet. Ze zjištěných hodnot se pak vypočítá hmotnost tisíce pelet.
Ke stanovení sítového třídění se použije vzorek o stanovené hmotnosti. Podíl každé frakce na sítech se vyjádří v procentech.

Část III Metody zkoušení sadby brambor

Kontrola kvality sadby brambor se provádí

a)	jako součást uznávacího řízení množitelského porostu, a to zkoušky na přítomnost virových a bakteriálních chorob,
b)	jako součást uznávacího řízení sadby, a to mechanický rozbor sadby. Zkoušku provádí pracovník ústavu nebo osoba, se kterou je uzavřena smlouva k provádění dílčích úkonů při uznávacím řízení podle § 17 odst. 1 zákona. Při rozboru se zjišťuje
1.	velikostní třídění,
2.	zastoupení jednotlivých vad v procentech hmotnosti.

Část IV Metody zkoušení sazečky cibule a sadby česneku

(1) Posuzování vzhledu sadby
Posuzovaní vzhledu sadby se provádí za účelem subjektivního posouzení těchto parametrů:
a)	celkového stavu (rozpadavost cibulí, stejnorodost a vyzrálost sadby),
b)	vyrovnanosti,
c)	odrůdové pravosti a čistoty (tvar a barva cibulí),
d)	vlhkosti (omakem).
(2) Laboratorní rozbor
Smyslem laboratorního rozboru je objektivní stanovení
a)	čistoty (jen u sazečky cibule),
b)	velikostního třídění,
c)	mechanického poškození,
d)	výskytu cibulí naklíčených a porostlých,
e)	výskytu cibulí napadených chorobami a škůdci,
f)	neškodných nečistot (jen u sazečky cibule).

Rozbor sazečky cibule
Z průměrného vzorku 1 000 g se připraví dva zkušební vzorky o hmotnosti 500 g. Jejich proséváním na Steineckerově prosévadle se z jednotlivých podílů vyberou nečistoty, které se sloučí do 4 skupin
1.	cibule naklíčené,
2.	cibule mechanicky poškozené,
3.	cibule napadené hnilobou
4.	inertní materiál.

Každá skupina se samostatně zváží. Velikostní podíly se zváží po odstranění nečistot. Přibližně 10 % cibulí se překrojí za účelem ověření zdravotního stavu. Podíl čistých cibulí a nečistot se vyjádří v hmotnostních procentech. Zastoupení jednotlivých podílů v rámci čistých cibulí se rovněž stanoví procenticky.

Rozbor česnekové sadby
Zkouší se 100 cibulí a jednotlivé. složky se vyjádří početně, nikoliv v hmotnostních procentech. Nejprve se stanoví podsadba na kruhovém měřidle, dále se zjišťují cibule rozvité a porostlé. Poté se všech 100 cibulí oloupe za účelem stanovení povrchové hniloby. Cibule s okrajovými stroužky napadenými hnilobou, která zasahuje na příčném řezu maximálně do poloviny stroužku, se považují za mechanicky poškozené. Každá cibule napadená hnilobou představuje 1 %. Procento mechanicky poškozených cibulí se zjistí sečtením mechanicky poškozených stroužků a vydělením průměrným počtem stroužků v cibuli.

(3) Stanovení odrůdové pravosti a čistoty
Vyskytne-li se ve zkušebním vzorku druhová nebo odrůdová příměs, vyjádří se početně ze 100 kusů odebraných cibulí, u sazečky cibule hmotnostně z celého průměrného vzorku.
Ve sporných případech rozhoduje výsledek vegetační zkoušky.