Příloha č. 32 k vyhlášce č. 123/2007 Sb.

Kapitálová přiměřenost a angažovanost podle dosavadních pravidel

A.	Vymezení pojmů

Pro účely této přílohy se rozumí
a)	mezinárodními finančními institucemi
1.	Evropská investiční banka, nebo
2.	mezinárodní rozvojové banky, a to Africká rozvojová banka, Asijská rozvojová banka, Karibská rozvojová banka, Fond Rady Evropy pro znovu usídlení, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropský investiční fond, Meziamerická rozvojová banka, Mezinárodní banka pro obnovu a rozvoj, Severská investiční banka, Mezinárodní finanční korporace, Korporace pro meziamerické investice a Mnohostranná agentura pro investiční záruky,
b)	obchodníkem s cennými papíry osoba, která není úvěrovou institucí a jejíž soustavnou činností je poskytování hlavních investičních služeb pro třetí osoby. Tato osoba má ke své činnosti oprávnění příslušného orgánu ve státu svého sídla a podléhá alespoň takové regulaci, jakou požaduje právo Evropských společenství;
c)	úvěrovou institucí ve státě zóny A osoba oprávněná k přijímání vkladů od veřejnosti a poskytování úvěrů na základě oprávnění k činnosti udělenému orgánem státu, ktery' se nachází v zóně A. Pobočka takovéto osoby, která působí ve státě zóny B, se posuzuje jako úvěrová instituce ve státě zóny A;
d)	úvěrovou institucí ve státě zóny B osoba oprávněná k přijímání vkladů od veřejnosti a poskytování úvěrů na základě oprávnění k činnosti udělenému orgánem státu, který se nachází v zóně B. Pobočka takovéto osoby, která působí ve státě zóny A, se posuzuje jako úvěrová instituce ve státě zóny B;
e)	vládou podporovanou institucí
1.	státní fondy podle zvláštních právních předpisů, zejména Státní fond kultury České republiky, Státní fond pro podporu a rozvoj české kinematografie, Státní fond životního prostředí České republiky, Státní zemědělský intervenční fond, Státní fond pro zúrodnění půdy, Státní fond rozvoje bydlení, Státní fond dopravní infrastruktury,
2.	Fond pojištění vkladů, Zajišťovací fond družstevních záložen, Garanční fond obchodníků s cennými papíry,
3.	Pozemkový fond České republiky,
4.	Podpůrný a garanční rolnický a lesnický fond, nebo
5.	Exportní garanční a pojišťovací společnost, a. s., s výjimkou závazků zaručených výslovnou zárukou státu podle § 8 odst. 1 písm. a) zákona č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o doplnění zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů,
f)	zónou A všechny členské stáry Evropského hospodářského prostoru a všechny ostatní země, které jsou řádnými členy Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, nebo země, které uzavřely s Mezinárodním měnovým fondem úvěrovou dohodu v rámci tzv. Obecného ujednání o půjčce (GAB). Země, která restrukturalizovala nebo požádala o restrukturalizaci svého státního vnějšího dluhu, se po dobu následujících pěti let do zóny A nezahrnuje;
g)	zónou B všechny země, které nejsou zahrnuty do zóny A.

B.	Přístup pro výpočet kapitálových požadavků podle dosavadních pravidel

I.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k úvěrovému riziku investičního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku investičního portfolia podle dosavadních pravidel se stanoví pouze z nástrojů zařazených do investičního portfolia.
b)	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku investičního portfolia podle dosavadních pravidel je roven součinu rizikově vážených aktiv investičního portfolia podle písmene c) a koeficientu 0,08.
c)	Při stanovení rizikově vážených aktiv investičního portfolia se postupuje takto:
1.	Rizikově vážená aktiva investičního portfolia představují součet rozvahových rizikově vážených aktiv a podrozvahových rizikově vážených aktiv.
2.	Rozvahová rizikově vážená aktiva investičního portfolia včetně zohlednění spotových operací se stanoví jako součet součinů rozvahových aktiv po odečtení opravných položek a u majetku určeného k odepisování po odečtení oprávek a opravných položek, které byly vytvořeny k těmto aktivům, a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze.
3.	V případě reverzních rep a rep, výpůjček a půjček cenných papírů a komodit převody nástrojů nemění původní pozice převáděných úrokových, akciových, měnových a komoditních nástrojů. V případě reverzního repa s cennými papíry se oceňuje poskytnutý úvěr nižší rizikovou vahou z rizikových vah emitenta přijatého cenného papíru a dlužníka. V případě reverzního repa s komoditami se poskytnutý úvěr oceňuje rizikovou vahou dlužníka. V případě repa s cennými papíry se poskytnutý cenný papír oceňuje rizikovou vahou emitenta tohoto cenného papíru. V případě repa s komoditami se poskytnutá komodita oceňuje rizikovou vahou 1,00. V případě vypůjčování a půjčování cenných papírů a komodit volí vypůjčovatel a půjčovatel u původních nástrojů vyšší rizikovou váhu z rizikových vah původního nástroje a přijatého nástroje. V případě půjčování cenných papírů a komodit bez přijatého zajištění volí půjčovatel u cenného papíru nebo komodity vyšší rizikovou váhu z rizikových vah emitenta poskytnutého cenného papíru nebo komodity a vypůjčovatele.
4.	Podrozvahová rizikově vážená aktiva se stanoví jako součet součinů úvěrových ekvivalentů podrozvahových aktiv podle bodu 5 a 6 a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze. V případě úvěrových ekvivalentů pohledávek z vkladů a úvěrů z pevných termínových operací a delta ekvivalentů pohledávek z vkladů a úvěrů opcí, dále v případě úvěrových ekvivalentů pohledávek na dluhopisy, směnky a akcie z pevných termínových operací a delta ekvivalentů pohledávek na dluhopisy, směnky a akcie z opcí podle tabulky č. 2 v této příloze se použije příslušná riziková váha emitenta dluhopisu nebo směnky nebo akcie podle tabulky č. 1 v této příloze.
5.	Úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv uvedených v tabulce č. 2 v této příloze se stanoví jako součin podrozvahových aktiv nebo delta ekvivalentu pohledávky na dluhopisy, směnky a akcie z opcí a konverzního faktoru podle tabulky č. 2 v této příloze. Od tohoto součinu se odečítají rezervy, pokud tyto rezervy byly vytvořeny ke konkrétnímu podrozvahovému aktivu, avšak pouze do výše tohoto součinu.
6.	Úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv derivátů, s výjimkou derivátů podle bodu 8, se stanoví jako součet reálné hodnoty derivátu a součinu podrozvahového aktiva a konverzního faktoru podle tabulky č. 3 v této příloze. V případě, že reálná hodnota derivátu je záporná, považuje se pro účel výpočtu úvěrového ekvivalentu za rovnou 0. Od tohoto součtu se odečítají rezervy, pokud tyto rezervy byly vytvořeny ke konkrétnímu podrozvahovému aktivu, avšak pouze do výše tohoto součtu. Úvěrový ekvivalent u prodaných opcí je nulový od okamžiku poslední splátky opční prémie. V případě, že byla uzavřena dvoustranná dohoda o uzavíracím započtení (závěrečné vyrovnání) splňující kritéria podle bodu 9 s protistranou, se kterou byl sjednán derivát, lze postupovat při stanovení úvěrového ekvivalentu podrozvahového aktiva u těchto derivátů podle bodu 10.
7.	V případě derivátů, kdy riziková váha podle tabulky č. 1 v této příloze je 1,00, se použije riziková váha 0,50.
8.	Úvěrový ekvivalent u derivátů obchodovaných na uznaných burzách je nulový.
9.	Po uzavření dvoustranné dohody o uzavíracím započtení je nutné sledovat relevantní právní řád s cílem ujistit se o právní vymahatelnosti této dohody.

Dohoda musí splňovat tato kritéria
a)	stanoví, že v případě selhání protistrany dojde k započtení kladných a záporných reálných hodnot jednotlivých derivátů, na které se dohoda vztahuje, tak, že po započtení bude existovat jediná pohledávka nebo jediný závazek ve vztahu k této protistraně (čistá částka),
b)	definuje selhání protistrany,
c)	není součástí jiné dohody, která umožňuje, aby obě strany dohody byly oprávněny v případě selhání své protistrany nezaplatit nebo zaplatit pouze část čisté částky,
d)	byla předložena České národní bance spolu s právním rozborem osoby, která dlouhodobě poskytuje právní služby v této oblasti, tímto rozborem bylo potvrzeno, že v případě selhání protistrany dojde k započtení podle písmena a), ledaže Česká národní banka ve lhůtě 1 měsíce od předložení úplných dokumentů tuto dohodu odmítne nebo ve lhůtě 1 měsíce od předložení úplných dokumentů informuje povinnou osobu, že si vyhrazuje právo odmítnout tuto dohodu ve lhůtě prodloužené o nejvýše 1 další měsíc, a v této prodloužené lhůtě tuto dohodu odmítne. Česká národní banka může požádat o vyjádření k vymahatelnosti dohody příslušný orgán dohledu s tím, že jeho negativním stanoviskem je vázána.
10.	Pokud jsou splněny podmínky podle bodu 9, stanoví se jeden úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv u všech derivátů sjednaných s danou protistranou, které jsou zařazeny do obchodního i investičního portfolia a na které se vztahuje dvoustranná dohoda o uzavíracím započtení. Tento úvěrový ekvivalent je roven součtu čisté reálné hodnoty a potenciální budoucí angažovanosti. Čistá reálná hodnota je rovna součtu reálných hodnot derivátů sjednaných s danou protistranou. Pokud je čistá reálná hodnota záporná, považuje se pro účel výpočtu úvěrového ekvivalentu za rovnou 0. Potenciální budoucí angažovanost se stanoví podle vzorce

 ,

kde:	PCEgross	označuje součet součinů podrozvahových aktiv derivátů a konverzních faktorů podle tabulky č. 3 v této příloze,
	NGR	označuje podíl:
a)	v jehož čitateli je čistá reálná hodnota derivátů, na které se vztahuje dvoustranná dohoda o uzavíracím započtení s danou protistranou; pokud je tato hodnota záporná, považuje se za rovnou 0, a ve jmenovateli je hrubá reálná hodnota takových derivátů, která je rovna součtu kladných reálných hodnot derivátů, nebo
b)	v jehož čitateli je součet čisty'ch reálných hodnot derivátů, na které se vztahují dvoustranné dohody o uzavíracím započtení se všemi protistranami, a ve jmenovateli je hrubá reálná hodnota takových derivátů se všemi protistranami, která je rovna součtu kladných reálných hodnot derivátů se všemi protistranami.
Úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv u derivátů sjednaných s danou protistranou se rozdělí na část náležející do investičního portfolia a část náležející do obchodního portfolia ve stejném poměru jako je poměr součtu úvěrových ekvivalentů u derivátů investičního portfolia, na něž se vztahují dohody o uzavíracím započtení s danou protistranou bez uvážení dvoustranných dohod o uzavíracím započtení, a součtu úvěrových ekvivalentů derivátů obchodního portfolia, na něž se vztahují dohody o uzavíracím započtení s danou protistranou bez uvážení dvoustranných dohod o uzavíracím započtení.

d)	Při zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech se postupuje takto:
1.	Rozvahovému aktivu ve formě pohledávky, které je zajištěno dále uvedenými způsoby zajištění, může být po dobu trvání zajištění a při dodržení podmínek podle bodu 3 přiřazena riziková váha
a)	ručitele nebo poskytovatele záruky nebo protistrany pevné termínové operace s úvěrovými nástroji, a to v případě ručení nebo záruky vydané nebo pevné termínové operace s úvěrovými nástroji sjednané s
1.	centrálními vládami států zóny A,
2.	centrálními bankami států zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	vládami územních celků států zóny A,
5.	orgány územní samosprávy států zóny A,
6.	mezinárodními finančními institucemi,
7.	centrálními vládami a centrálními bankami států zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
8.	úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny A,
9.	úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny B, pokud pohledávka má původní splatnost do jednoho roku včetně,
10.	obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A, nebo
11.	uznanými clearingovými centry a burzami se sídlem ve státech zóny A,
b)	nula v případě zástavního práva k
1.	pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku, dále k pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu vedeného u úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku, nebo k vkladním listům vydaným touto úvěrovou institucí před 1. lednem 2001, nebo
2.	dluhopisu s původní splatností do jednoho roku vydanému úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku, a tento dluhopis je u ní uložen,
c)	úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, která není členem regulovaného konsolidačního celku, v případě zástavního práva k pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u této úvěrové instituce, nebo v případě zástavního práva k pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu vedeného u této úvěrové instituce, nebo zástavního práva k vkladním listům vydaným touto úvěrovou institucí před 1. lednem 2001,
d)	emitenta dluhopisu, v případě zástavního práva k dluhopisu vydanému
1.	centrálními vládami států zóny A a vládou podporovanými institucemi,
2.	centrálními bankami států zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	vládami územních celků států zóny A,
5.	orgány územní samosprávy států zóny A,
6.	mezinárodními finančními institucemi, nebo
7.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, pokud má dluhopis původní splatnost do jednoho roku včetně, a u banky dále
e)	0,50 v případě
1.	pohledávek z úvěru fyzické osobě, který neslouží pro účely podnikání, na nemovitosti zároveň dané do zástavy, s tím, že hodnotu nemovitosti lze započítávat nejvýše v aktuální čisté realizovatelné hodnotě, kterou je odhadovaná hodnota získaná po odečtení odhadovaných nákladů na její realizaci. Tato nemovitost je určena převážně k bydlení a je ve výlučném vlastnictví jednoho nebo více dlužníků - fyzických osob, které v ní trvale bydlí nebo ji pronajímají; nebo
2.	pohledávek z cenných papírů, s výjimkou hypotečních zástavních listů, jejichž splácení je plně a přímo zajišťováno ze splácení pohledávek z úvěrů podle bodu 1 zajištěných nemovitostí podle bodu 1 (mortgage-backed securities), pokud tyto úvěry byly v době emise cenných papírů spláceny podle stanovených podmínek a přednostní nárok na tyto úvěry (podkladová aktiva) mají přímo investoři do cenných papírů nebo na jejich účet správce nebo zmocněný zástupce, a to v rozsahu odpovídajícím cenným papírům, které mají v držení,
f)	pojistitele v případě pojištění, na jehož základě dojde k odškodnění věřitele, který je pojištěnou osobou, nebo na něj bude převedeno plnění pojistitele z pojistné smlouvy, pokud jediným akcionářem pojistitele je stát ze zóny A, nebo
g)	směnečně zavázané úvěrové instituce nezahrnuté do regulovaného konsolidačního celku, v případě směnky s původní splatností do jednoho roku, pokud termín splatnosti směnky je pevně stanoven (fixní směnka).
2.	Podrozvahovému aktivu ve formě budoucí pohledávky, které je zajištěno dále uvedenými způsoby zajištění, může být po dobu trvání zajištění a při dodržení podmínek podle bodu 3 přiřazena riziková váha
a)	ručitele nebo poskytovatele záruky nebo smluvního partnera pevné termínové operace s úvěrovými nástroji, a to v případě ručení nebo záruky vydané nebo pevné termínové operace s úvěrovými nástroji sjednané s
1.	centrálními vládami států zóny A,
2.	centrálními bankami států zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	vládami územních celků států zóny A,
5.	orgány územní samosprávy států zóny A,
6.	mezinárodními finančními institucemi,
7.	centrálními vládami a centrálními bankami států zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
8.	bankami se sídlem ve státech zóny A,
9.	bankami se sídlem ve státech zóny B, pokud pohledávka má původní splatnost do jednoho roku včetně,
10.	obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A, nebo
11.	uznanými clearingovými centry a burzami se sídlem ve státech zóny A,
b)	nula v případě zástavního práva k
1.	pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u banky se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku, dále k pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu vedeného u banky se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku, nebo zástavního práva k vkladním listům vydaným touto bankou před 1. lednem 2001, nebo
2.	cenným papírům emitovaným centrálními vládami států zóny A a institucemi, jejichž závazky jsou zaručeny centrálními vládami států zóny A, centrálními bankami států zóny A nebo Evropskými společenstvími,
c)	0,20 v případě zástavního práva k cenným papírům emitovaným mezinárodními finančními institucemi.
Jiné zajištění nelze pro účely snížení rizikové váhy podrozvahového aktiva ve formě budoucí pohledávky uznat.
3.	Zajištění úvěrového rizika rozvahového nebo podrozvahového aktiva ve formě pohledávky nebo budoucí pohledávky, které lze zohlednit pro účely snížení rizikové váhy tohoto aktiva, musí být sjednáno tak, aby bylo dosaženo uspokojení zajišťované pohledávky v případě, že dlužník svým závazkům nedostojí. Toto zajištění musí splňovat tyto podmínky:
a)	závazky ze zajištění jsou jasně specifikované a jsou neodvolatelné,
b)	závazky jsou nepodmíněné a právo ze zajištění lze uplatnit, pokud dlužník nesplní svoje závazky řádně a včas,
c)	závazky jsou formulovány tak, aby nebylo umožněno krácení právních nároků věřitele ze zajištění,
d)	v případě zajištění zástavním právem podle bodu 1 písm. b) až d) je člen regulovaného konsolidačního celku jediným zástavním věřitelem,
e)	v případě zástavního práva k nemovitosti podle bodu 1 písm. e) bodu 1 vznikne zástavní právo ve prospěch člena regulovaného konsolidačního celku jako první v pořadí.
Pokud takové aktivum není zajištěno v plné výši podle bodu 1 písm. a) až g), oceňuje se jeho nezajištěná část rizikovou vahou podle tabulky č. 1 v této příloze.

II.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k úvěrovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se stanoví pouze z nástrojů obchodního portfolia.
b)	Při stanovení kapitálového požadavku k úvěrovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se rovná součtu kapitálových požadavků
a)	ke specifickému úrokovému riziku (bod III),
b)	ke specifickému akciovému riziku (bod IV),
c)	k vypořádacímu riziku podle bodu 2, popřípadě podle bodu 3,
d)	k reverzním repům a repům, výpůjčkám a půjčkám cenných papírů a komodit podle bodu 4,
e)	k derivátům podle bodu 5,
f)	k ostatním nástrojům obchodního portfolia podle bodu 6.
2.	Kapitálový požadavek k vypořádacímu riziku se stanoví v případě, kdy obchody s úrokovými, akciovými a komoditními nástroji, kromě reverzních rep a rep, výpůjček a půjček cenných papírů a komodit, nebyly vypořádány (nevypořádané operace) do 4 pracovních dnů po stanoveném dni vypořádání. Stanoví se jako součet kladných cenových rozdílů v případě nákupů nebo jako součet absolutních hodnot záporných cenových rozdílů v případě prodejů násobený konverzními faktory vypořádacího rizika uvedenými ve sloupci A tabulky č. 4 v této příloze. Cenový rozdíl se stanoví jako rozdíl mezi reálnou hodnotou úrokových, akciových a komoditních nástrojů a dohodnutou vypořádací cenou. Kapitálový požadavek k vypořádacímu riziku se stanoví uvedenou metodou vždy, pokud obchody s úrokovými, akciovými a komoditními nástroji nebyly vypořádány počínaje 46. dnem po stanoveném dni vypořádání. V ostatních případech lze postupovat podle bodu 3.
3.	Kapitálový požadavek k vypořádacímu riziku, pokud obchody s úrokovými, akciovými a komoditními nástroji nebyly vypořádány v době od 5 do 45 pracovních dnů po stanoveném dni vypořádání, lze stanovit jako součet součinů dohodnutých vypořádacích cen úrokových, akciových a komoditních nástrojů a konverzních faktorů vypořádacího rizika uvedených ve sloupci B tabulky č. 4 v této příloze.
4.	Kapitálový požadavek k reverzním repům a repům, výpůjčkám a půjčkám cenných papírů a komodit je roven součtu kapitálových požadavků k jednotlivým uvedeným operacím. Kapitálový požadavek k reverznímu repu, repu, výpůjčce, půjčce cenného papíru nebo komodity se stanoví jako součin odpovídajícího úvěrového ekvivalentu a příslušné rizikové váhy protistrany podle tabulky č. 1 v této příloze a koeficientu 0,08. Úvěrový ekvivalent se stanoví jako součet reálné hodnoty a součinu reálné hodnoty poskytnuté hotovosti (nebo poskytnutého cenného papíru nebo poskytnuté komodity) a konverzního faktoru podle tabulky č. 3 v této příloze. V případě, že reálná hodnota je záporná, považuje se pro účel výpočtu úvěrového ekvivalentu za rovnou 0. Konverzní faktor se volí podle toho, zda byla poskytnuta hotovost, cenný papír nebo komodita. Reálná hodnota se stanoví v případě
a)	rep jako rozdíl mezi reálnou hodnotou poskytnutých cenných papírů nebo komodit a reálnou hodnotou hotovostního závazku,
b)	reverzních rep jako rozdíl mezi reálnou hodnotou hotovostní pohledávky a reálnou hodnotou přijatých cenných papírů nebo komodit, pokud všechny nebo část těchto cenných papírů nebo komodit nejsou dále převedeny na jinou osobu nebo zatíženy právem jiné osoby. Jinak se stanoví jako rozdíl mezi reálnou hodnotou peněžní pohledávky a reálnou hodnotou těch přijatých cenných papírů nebo komodit, které nejsou dále převedeny na jinou osobu nebo zatíženy právem jiné osoby,
c)	půjčování cenných papírů nebo komodit jako rozdíl mezi reálnou hodnotou poskytnutých cenných papírů nebo komodit a reálnou hodnotou přijatého kolaterálu,
d)	vypůjčování cenných papírů nebo komodit jako rozdíl mezi reálnou hodnotou poskytnutého kolaterálu a reálnou hodnotou přijatých cenných papírů nebo komodit, pokud všechny nebo část těchto cenných papírů nebo komodit nejsou dále převedeny na jinou osobu nebo zatíženy právem jiné osoby. Jinak se stanoví jako rozdíl mezi reálnou hodnotou poskytnutého kolaterálu a reálnou hodnotou těch přijatých cenných papírů nebo komodit, které nejsou dále převedeny na jinou osobu nebo zatíženy právem jiné osoby.
5.	Kapitálový požadavek k derivátům se stanoví jako součin součtu podrozvahových rizikově vážených aktiv a koeficientu 0,08. Podrozvahová rizikově vážená aktiva se stanoví jako součet součinů úvěrových ekvivalentů podle bodu i, písm. c), bodu 6 až 10 a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze.
6.	Kapitálový požadavek k ostatním nástrojům obchodního portfolia vyplývajícím z dalších obchodů, které představují pohledávku, se rovná součtu součinů reálných hodnot pohledávek a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze a koeficientu 0,08. Ostatními nástroji jsou například pohledávky vyplývající z uhrazených nakoupených cenných papírů nebo komodit do jejich převodu ke stanovenému termínu nebo pohledávky vyplývající z převedených prodaných cenných papírů nebo komodit do jejich úhrady ke stanovenému termínu a podobně (volné dodávky).

III.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se stanoví z nástrojů obchodního portfolia, které mají alespoň jednu úrokovou pozici. Tyto nástroje představují zejména dluhopisy, směnky, reverzní repa a repa a pevné termínové operace. Úrokovými nástroji se rozumí nástroje, které mají pouze úrokové a měnové pozice. Pro účely kompenzací nástrojů podle písmena b) a stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku lze používat úrokové pozice, které vyplývají z úvěrů, půjček a vkladů poskytnutých nebo přijatých od centrální banky státu zóny A nebo úvěrů, půjček a vkladů poskytnutých nebo přijatých od úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A s rizikovou vahou 0,2 podle tabulky č. 1 v této příloze nebo od obchodníka s cennými papíry se sídlem ve státě zóny A s rizikovou vahou 0,2 podle tabulky č. 1 v této příloze a které jsou zařazeny v souladu s touto vyhláškou v investičním portfoliu. Potom se použijí všechny takové úrokové pozice, které byly zaujmuty za účelem dosažení zisku v krátkodobém horizontu. Tyto pozice musí být denně oceňovány reálnými hodnotami.
b)	Při kompenzaci nástrojů se postupuje takto:
1.	Před stanovením kapitálového požadavku k úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel lze kompenzovat opačné úrokové nástroje, jestliže je emitoval týž emitent, jsou si v případě likvidace nebo konkursu emitenta rovnocenné, jsou ve stejné měně, mají stejnou kupónovou míru, zbytkovou splatnost a časovou strukturu výplaty kuponů.
2.	V případě pevných termínových operací lze provést kompenzace nad rozsah kompenzací podle bodu 1. Musí se však jednat o stejný druh nástrojů a stejný druh podkladového nástroje. Tyto opačné nástroje je možné kompenzovat při splnění těchto podmínek:
a)	v případě úrokových futures se zbytkové splatnosti futures mohou lišit o 7 dnů,
b)	v případě úrokových swapů nebo dohod o forwardové úrokové míře musí mít tyto nástroje identickou referenční úrokovou míru, pevné úrokové míry se mohou lišit maximálně o 15 bazických bodů a datum nejbližšího stanovení hodnoty referenční úrokové míry se může lišit nejvýše o
1.	0 dnů při zbytkové splatnosti nástroje nižší než jeden měsíc,
2.	7 dnů při zbytkové splatnosti nástroje od jednoho měsíce včetně do jednoho roku včetně, nebo
3.	30 dnů při zbytkové splatnosti nástroje vyšší než jeden rok.
c)	Při stanovení úrokových pozic se postupuje takto:
1.	Dlouhé úrokové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují kladným znaménkem a krátké úrokové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují záporným znaménkem. Dlouhými a krátkými pozicemi pevných termínových operací se rozumí dlouhé a krátké pozice podkladových nástrojů těchto kontraktů.
2.	Pozice dluhopisu a směnky s pevnou úrokovou mírou se zařazuje do schématu splatností nebo schématu durací podle zbytkové splatnosti a pozice dluhopisu a směnky s proměnlivou úrokovou mírou podle nejbližšího data stanovení proměnlivé úrokové míry. U dluhopisů s pevnou úrokovou mírou lze považovat jednotlivé kupony a jmenovitou hodnotu dluhopisu za jednotlivé úrokové pozice.
3.	Převody úrokových nástrojů v rámci reverzních rep a rep, výpůjček či půjček cenných papírů nebo komodit nemění původní úrokové pozice převáděných úrokových nástrojů protistran. Hotovost, která bude poskytnuta v budoucnosti, představuje krátkou úrokovou pozici a hotovost, která bude přijata v budoucnosti, představuje dlouhou úrokovou pozici.
4.	S úrokovými forwardy, úrokovými futures a úrokovými swapy se zachází jako s kombinací dlouhých a krátkých pozic podkladových nástrojů. Pokud lze splnit závazek dodáním více druhů podkladových nástrojů, použije se pro účely výpočtu kapitálového požadavku k úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel podkladový nástroj, který je pro obchodníka majícího ve svém portfoliu krátký nástroj nejvýhodnější dodat. Jedna úroková pozice se zařadí do časového pásma odpovídajícího termínu splatnosti forwardu nebo futures a druhá úroková pozice se zařadí do časového pásma odpovídajícího součtu termínu splatnosti forwardu nebo futures a splatnosti příslušného podkladového nástroje.
5.	V případě měnových forwardů, měnových futures a měnových swapů se dlouhé úrokové pozice zařadí do schématu splatností nebo schématu durací kupovaných měn a krátké úrokové pozice se zařadí do schématu splatností nebo schématu durací prodávaných měn. Měnové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel.
6.	V případě akciových forwardů, akciových futures a akciových swapů se úrokové pozice použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel a akciové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel. Měnové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel.
7.	V případě komoditních forwardů, komoditních futures a komoditních swapů se úrokové pozice zařadí do schématu splatností nebo schématu durací a komoditní pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle podle dosavadních pravidel. Měnové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel.
d)	Při stanovení kapitálového požadavek ke specifickému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek ke specifickému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se stanoví jako součet součinů absolutních hodnot úrokových pozic a odpovídajících koeficientů uvedených v tabulce č. 5 v této příloze. Kategorie vládních nástrojů v tabulce č. 5 v této příloze zahrnuje nástroje oceněné v tabulce č. 1 v této příloze rizikovou vahou 0 , kategorie kvalifikovaných nástrojů zahrnuje nástroje oceněné v tabulce č. 1 v této příloze rizikovou vahou 0,20 a kategorie ostatních nástrojů zahrnuje nástroje nezařazené do kategorie vládních ani kvalifikovaných nástrojů.
2.	Úrokovým pozicím vyplývajícím z derivátů založených na nákupu nebo prodeji dluhopisů nebo směnek, z poskytnutých nebo přijatých vkladů, a odpovídajícím těmto dluhopisům, směnkám nebo vkladům se přiřadí koeficient podle bodu 1. Ostatním úrokovým pozicím vzniklým z derivátů se přiřadí koeficient nula.
e)	Při stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se postupuje takto:
1.	Pro každou měnu se zvolí jedna ze dvou metod měření obecného úrokového rizika obchodního portfolia podle dosavadních pravidel, kterými jsou metoda splatností nebo metoda durací.
2.	Dlouhé a krátké úrokové pozice se zahrnou do schématu splatností podle zbytkové splatnosti nebo se zahrnou do schématu durací podle modifikované durace.
3.	Pro úrokové futures obchodované na uznaných burzách lze použít metodu marží s tím, že úrokové pozice těchto nástrojů se nezařazují do schématu splatností nebo durací.
4.	Kapitálový požadavek k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se rovná součtu kapitálových požadavků pro každou jednotlivou měnu stanovených podle metody splatností nebo metody durací a kapitálového požadavku k úrokovým futures spočteného podle metody marží.
f)	Při stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel metodou splatností se postupuje takto:
1.	Úrokové pozice se zařadí do schématu splatností dané měny, které obsahuje 13 časových pásem nebo 15 časových pásem v případě nástrojů s kuponovou mírou nižší než 3 % podle tabulky č. 7 v této příloze. Pokud nástroj neobsahuje kupony, jeho pozice se zařadí do časového pásma, které odpovídá kuponové míře nižší než 3 %.
2.	Vážená úroková pozice v každém časovém pásmu se rovná součinu součtu úrokových pozic a příslušného koeficientu podle tabulky č. 7 v této příloze.
3.	Vážené úrokové pozice v jednotlivých časových pásmech se kompenzují. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice a jedna zbytková úroková pozice v každém časovém pásmu.
4.	Zbytkové úrokové pozice v jednotlivých časových pásmech se dále kompenzují v časových zónách 1, 2 a 3. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice v každé časové zóně a jedna zbytková úroková pozice v každé časové zóně.
5.	Zbytkové úrokové pozice v jednotlivých časových zónách se kompenzují mezi sousedními časovými zónami 1 a 2 a zónami 2 a 3. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice mezi časovými zónami 1 a 2, jedna kompenzovaná úroková pozice mezi časovými zónami 2 a 3 a .jedna zbytková úroková pozice v každé časové zóně.
6.	Zbytkové úrokové pozice v časových zónách 1 a 3 se dále kompenzují. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice mezi časovými zónami 1 a 3 a jedna zbytková úroková pozice v každé časové zóně.
7.	Kapitálový požadavek k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel stanovený metodou splatností se u dané měny rovná součtu
a)	10 % součtu kompenzovaných úrokových pozic v každém časovém pásmu (bod 3),
b)	40 % kompenzované úrokové pozice v časové zóně 1 (bod 4),
c)	30 % kompenzované úrokové pozice v časové zóně 2 (bod 4),
d)	30 % kompenzované úrokové pozice v časové zóně 3 (bod 4),
e)	40 % kompenzované úrokové pozice mezi časovými zónami 1 a 2 (bod 5),
f)	40 % kompenzované úrokové pozice mezi časovými zónami 2 a 3 (bod 5),
g)	150 % kompenzované úrokové pozice mezi časovými zónami 1 a 3 (bod 6),
h)	100 % součtu absolutních hodnot úrokových pozic v jednotlivých časových zónách zbývajících po všech kompenzacích, kterými jsou zbytková úroková pozice v časové zóně 2 po provedení kompenzací podle bodu 5 a zbytkové úrokové pozice v časových zónách 1 a 3 po provedení kompenzací podle bodu 6.
g)	Při stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel metodou durací se postupuje takto:
1.	Úrokové pozice se zařadí do schématu durací (durační pásma) dané měny, které obsahuje 15 pásem modifikovaných durací podle tabulky č. 8 v této příloze.
2.	Vážená úroková pozice v každém duračním pásmu se rovná součtu součinů úrokových pozic, příslušných modifikovaných durací těchto úrokových pozic a předpokládaných změn úrokových měr. Změny úrokových měr pro každé durační pásmo jsou uvedeny v tabulce č. 8 v této příloze.
3.	Vážené úrokové pozice se kompenzují v jednotlivých duračních pásmech. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice a jedna zbytková úroková pozice v každém duračním pásmu.
4.	Zbytkové úrokové pozice v jednotlivých duračních pásmech se dále kompenzují v zónách 1, 2 a 3. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice v každé zóně a jedna zbytková úroková pozice v každé zóně.
5.	Zbytkové úrokové pozice v jednotlivých zónách se kompenzují mezi sousedními zónami 1 a 2 a zónami 2 a 3. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice mezi zónami 1 a 2, jedna kompenzovaná úroková pozice mezi zónami 2 a 3 a jedna zbytková úroková pozice v každé zóně.
6.	Zbytkové úrokové pozice v zónách 1 a 3 se dále kompenzují. Výsledkem je jedna kompenzovaná úroková pozice mezi zónami 1 a 3 a jedna zbytková úroková pozice v každé zóně.
7.	Kapitálový požadavek k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel stanovený metodou durací se rovná součtu
a)	5 % součtu kompenzovaných úrokových pozic v každém duračním pásmu (bod 3),
b)	40 % kompenzované úrokové pozice v zóně 1 (bod 4),
c)	30 % kompenzované úrokové pozice v zóně 2 bod 4),
d)	30 % kompenzované úrokové pozice v zóně 3 (bod 4),
e)	40 % kompenzované úrokové pozice mezi zónami 1 a 2 (bod 5),
f)	40 % kompenzované úrokové pozice mezi zónami 2 a 3 (bod 5),
g)	150 % kompenzované úrokové pozice mezi zónami 1 a 3 (bod 6),
h)	100 % součtu absolutních hodnot úrokových pozic v jednotlivých zónách zbývajících po všech kompenzacích, kterými jsou zbytková úroková pozice v zóně 2 po provedení kompenzací podle bodu 5 a zbytkové úrokové pozice v zónách 1 a 3 po provedení kompenzací podle bodu 6.
h)	Při stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel metodou marží se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k úrokovým futures obchodovaným na uznaných burzách je roven součtu marží odpovídajících těmto úrokovým futures. Metoda marží musí poskytovat odpovídající měření rizika spojeného s úrokovými futures. Tímto způsobem stanovený kapitálový požadavek je větší nebo roven kapitálovému požadavku stanovenému metodou splatností, metodou durací nebo podle vlastních modelů.
2.	Pro účely stanovení kapitálového požadavku k měnovému riziku se úrokové pozice v cizích měnách úrokových futures do měnových pozic nezařazují.

IV.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se stanoví pouze u akciových nástrojů obchodního portfolia. Akciové nástroje jsou nástroje, které mají alespoň jednu akciovou pozici. Tyto nástroje představují zejména akcie, depozitní poukázky, například globální depozitní certifikáty (GDR) a deriváty. V případě, že depozitní poukázky jsou pro účely vypořádání zaměnitelné, lze je konvertovat do podkladových akcií, které se zařazují do akciových pozic daného národního trhu podle písmena c).
b)	Před stanovením kapitálového požadavku k akciovému riziku lze kompenzovat opačné akciové nástroje kromě derivátů, jestliže je emitoval týž emitent, jsou si v případě likvidace nebo konkursu emitenta rovnocenné a jsou ve stejné měně. V případě akciových derivátů lze kompenzovat deriváty stejného druhu, které byly sjednány mezi dvěma stejnými osobami, mají stejnou splatnost a stejné podkladové nástroje.
c)	Při stanovení akciových pozic se postupuje takto:
1.	Dlouhé akciové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují kladným znaménkem a krátké akciové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují záporným znaménkem. Dlouhými a krátkými pozicemi pevných termínových operací se rozumí dlouhé a krátké pozice podkladových nástrojů těchto operací.
2.	Akciové pozice, jejichž emitenti jsou zapsáni v obchodním rejstříku nebo v jiném obdobném seznamu v jedné zemi, představují akciové pozice národního trhu.
3.	Hrubá akciová pozice je rovna součtu absolutních hodnot všech akciových pozic. Čistá akciová pozice daného národního trhu je rovna součtu dlouhých a krátkých akciových pozic tohoto trhu.
4.	Převody akciových nástrojů v rámci revezních rep a rep, výpůjček a půjček cenných papírů a komodit nemění původní akciové pozice převáděných akciových nástrojů protistran. Hotovost, která bude poskytnuta v budoucnosti, představuje krátkou úrokovou pozici a hotovost, která bude přijata v budoucnosti, představuje dlouhou úrokovou pozici.
5.	U akciových forwardů, futures a swapů se akciové pozice použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému akciovému riziku, úrokové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému úrokovému riziku, měnové pozice se použijí pro propočet kapitálového požadavku k měnovému riziku.
6.	Obchodník s cennými papíry může vyloučit pro stanovení kapitálového požadavku k akciovému riziku dlouhé akciové pozice vyplývající ze zprostředkování úpisu akcií v případě, že tyto akcie jsou bezpodmínečně upsány třetí osobou. Může také vyloučit pro stanovení kapitálového požadavku k akciovému riziku části dlouhých akciových pozic podle tabulky č. 11 v této příloze vyplývajících ze zprostředkování úpisu akcií v případě, že nedošlo k upsání předmětných akcií třetí osobou do stanoveného pracovního dne podle tabulky č. 11 v této příloze ode dne, ke kterému se obchodník s cennými papíry zavázal sám předmětné akcie upsat za předem pevně stanovenou cenu.
d)	Při stanovení kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se rovná součinu koeficientu 0,04 a hrubé akciové pozice podle písmene c) bodu 3 snížené o hrubou akciovou pozici vybraného portfolia podle bodu 2.
2.	Vybrané portfolio musí splňovat tyto podmínky:
a)	nezahrnuje akcie emitenta, v jehož případě by byl použit koeficient 0,08 podle tabulky č. 5 v této příloze pro účely stanovení kapitálového požadavku ke specifickému úrokovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel,
b)	je sestaveno z akcií obsažených v akciových indexech podle seznamu v tabulce č. 9 v této příloze,
c)	podíl kterékoliv absolutní hodnoty akciové pozice v tomto portfoliu nesmí převyšovat 5 % hrubé akciové pozice nebo podíl kterékoliv absolutní hodnoty akciové pozice nesmí převyšovat 10 % hrubé akciové pozice, pokud součet absolutních hodnot akciových pozic s podílem od 5 % do 10 % hrubé akciové pozice nepřevyšuje 50 % hrubé akciové pozice tohoto portfolia.
Kapitálový požadavek ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel v případě vybraného portfolia je roven součinu koeficientu 0,02 a hrubé akciové pozice tohoto portfolia.
3.	Kapitálový požadavek ke specifickému akciovému riziku je roven součtu kapitálových požadavků podle bodu 1 a 2.
e)	Při stanovení kapitálového požadavku k obecnému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k obecnému akciovému riziku se rovná součtu součinů koeficientu 0,08 a absolutních hodnot čistých akciových pozic národních trhů podle písmene c) bodu 3.
2.	Pro účely stanovení kapitálového požadavku k obecnému akciovému riziku lze akciové futures obchodované na uznaných burzách vyjmout z akciových pozic (metoda marží). Kapitálový požadavek k obecnému akciovému riziku je potom roven součtu kapitálového požadavku podle bodu 1 a kapitálového požadavku k akciovým futures obchodovaným na uznaných burzách, litery' je roven součtu marží odpovídajících akciovým futures. Metoda marží musí poskytovat odpovídající měření rizika spojeného s úrokovými futures. Tímto způsobem stanovený kapitálový požadavek je větší nebo roven kapitálovému požadavku podle bodu 1 nebo podle vlastních modelů. Pro účely stanovení kapitálového požadavku k měnovému riziku se akciové pozice v cizích měnách akciových futures nezařazují do měnových pozic, které jsou základem pro stanovení měnových pozic.
f)	S akciovými indexy se při stanovení kapitálového požadavku k akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel zachází takto:
1.	Akciové indexy podle seznamu v tabulce č. 9 v této příloze lze rozložit na jednotlivé akciové nástroje neboje lze považovat za samostatné akciové nástroje.
2.	Akciová pozice v akciovém indexu se stanoví bud' jako vážený součet reálných hodnot jednotlivých akciových nástrojů, nebo jako reálná hodnota akciového indexu.
3.	Akciové indexy uvedené v tabulce č. 9 v této příloze se pro účely stanovení kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku do příslušných akciových pozic nezařazují.

V.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k měnovému riziku podle dosavadních pravidel se stanoví u vybraných nástrojů obchodního a investičního portfolia obsahujících úrokové, akciové nebo komoditní pozice v cizích měnách, včetně pozic majících charakter cizí měny. Tyto pozice jsou měnovými pozicemi v cizích měnách. Ostatní pozice jsou měnovými pozicemi v Kč. Měnové pozice jsou měnové pozice v cizích měnách a měnové pozice v Kč. Vybranými nástroji jsou rozvahové nástroje, spotové operace a pevné termínové operace. Měnové nástroje jsou nástroje, které mají alespoň jednu měnovou pozici v cizí měně. Z měnových pozic v cizích měnách se vyjímají pozice nástrojů v cizích měnách, jejichž kurzové rozdíly nejsou zachycovány na účtech nákladů nebo výnosů, a dále pozice podkladových nástrojů derivátů sjednaných za účelem zajišťování se proti měnovému riziku plynoucímu z nástrojů v cizích měnách, jejichž kurzové rozdíly nejsou zachycovány na účtech nákladů nebo výnosů. Za cizí měnu se rovněž považuje měnové zlato. Zúčtovací jednotka, například SDR, se považuje pro účely této vyhlášky za zvláštní měnu, kterou lze rozdělit na jednotlivé měny podle platného poměru složení.
b)	Při stanovení měnových pozic se postupuje takto:
1.	Dlouhé měnové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují kladným znaménkem a krátké měnové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují záporným znaménkem. Dlouhými a krátkými měnovými pozicemi pevných termínových operací se rozumí dlouhé a krátké měnové pozice podkladových nástrojů těchto kontraktů.
2.	Čistá měnová pozice v cizí měně je součet dlouhých a krátkých měnových pozic v této měně. Tato pozice je dlouhá, je-li uvedený součet kladný, nebo je krátká, je-li uvedený součet záporný.
3.	Čistá měnová pozice v Kč je součin koeficientu mínus jedna a čisté měnové pozice v cizích měnách, která je součtem jednotlivých čistých měnových pozic v cizích měnách. Tato pozice je dlouhá, pokud je tento součet záporný, nebo je krátká, je-li tento součet kladný.
4.	Celková měnová pozice je součet
4.1	větší z hodnot vyjadřujících součet všech dlouhých čistých měnových pozic v cizích měnách nebo součet všech absolutních hodnot krátkých čistých měnových pozic v cizích měnách s tím, že čistá měnová pozice ve zlatě se do těchto součtů nezahrnuje a
4.2	absolutní hodnoty čisté měnové pozice ve zlatě.
c)	Se silně korelovanými měnami se zachází takto:
1.	Dvě měny lze považovat za silně korelované v případě, že ke ztrátě (spočtené na základě kurzů devizovaného trhu vyhlašovaných Českou národní bankou v každém pracovním dnu předchozích tří nebo pěti let) u kompenzovaných měnových pozic během následujících 10 pracovních dnů ve výši 4 % nebo méně hodnoty kompenzovaných měnových pozic v daných měnách vyjádřené ve vykazující měně došlo s pravděpodobností alespoň 99 % v případě kalkulace provedené na základě tříletého sledování nebo alespoň 95 % v případě kalkulace provedené na základě pětiletého sledování. Dvě měny nelze považovat za silně korelované ode dne, kdy tato podmínka pozbývá platnosti. Korelace měn musí být doloženy.
2.	Kompenzovanou měnovou pozicí dvou měn se rozumí menší z absolutních hodnot dlouhé čisté měnové pozice v jedné měně a krátké čisté měnové pozice v druhé měně. Součet dlouhé a krátké čisté měnové pozice se nazývá nekompenzovanou měnovou pozicí. Nekompenzovaná měnová pozice se považuje za čistou měnovou pozici v té měně, jejíž absolutní hodnota měnové pozice před provedením kompenzace je větší. Tato nekompenzovaná měnová pozice se zahrnuje do dlouhých čistých měnových pozic nebo krátkých čistých měnových pozic pro účely výpočtu celkové měnové pozice podle písmene b) bodu 4.
d)	Při výpočtu kapitálového požadavku k měnovému riziku se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k měnovému riziku podle dosavadních pravidel se rovná součtu součinu koeficientu 0,04 a kompenzovaných pozic silně korelovaných měn a součinu koeficientu 0,08 a celkové měnové pozice.
2.	Pro účely stanovení kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel lze vyjmout měnové pozice v cizích měnách měnových futures obchodovaných na uznaných burzách z měnových pozic (metoda marží). Metoda marží musí poskytovat odpovídající měření rizika spojeného s měnovými futures. Tímto způsobem stanovený kapitálový požadavek je větší nebo roven kapitálovému požadavku podle bodu 1 nebo podle vlastních modelů. Kapitálový požadavek k měnovému riziku je potom roven součtu kapitálového požadavku podle bodu 1 a kapitálového požadavku k měnovým futures obchodovaným na uznaných burzách, který je součtem marží odpovídajících těmto futures.

VI.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek ke komoditnímu riziku se stanoví z komoditních nástrojů obchodního a investičního portfolia. Komoditními nástroji jsou nástroje, které mají alespoň jednu komoditní pozici.
b)	Před stanovením kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku lze kompenzovat opačné komoditní nástroje, pokud jde o stejnou komoditu, jsou ve stejné měně, mají stejnou splatnost a v případě derivátů i stejnou protistranu. Dále lze kompenzovat opačné komoditní nástroje v silně korelovaných komoditách podle písmene e) a opačné komoditní nástroje, se kterými se obchoduje na trhu s denními dodávkami a pokud se jejich zbytkové splatnosti liší nejvýše o deset dnů.
c)	Při stanovení komoditních pozic se postupuje takto:
1.	Dlouhé komoditní pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují kladným znaménkem a krátké komoditní pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují záporným znaménkem. Dlouhými a krátkými pozicemi pevných termínových operací se rozumí dlouhé a krátké pozice podkladových nástrojů těchto operací.
2.	Převody komoditních nástrojů v rámci revezních rep a rep, výpůjček a půjček komodit nemění původní komoditní pozice převáděných komoditních nástrojů protistran. Hotovost, která bude poskytnuta v budoucnosti, představuje krátkou úrokovou pozici a hotovost, která bude přijata v budoucnosti, představuje dlouhou úrokovou pozici.
3.	U komoditních forwardů, futures a swapů se komoditní pozice použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku a úrokové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému úrokovému riziku, měnové pozice se použijí pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku.
4.	Pokud krátká komoditní pozice je splatná před dlouhou komoditní pozicí, je třeba, aby ovládající osoba přijala kroky k zabezpečení se proti riziku nedostatečné likvidity, která může nastat na některých trzích.
d)	Při výpočtu kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku se postupuje takto:
1.	Pro každou komoditu se zvolí jedna ze dvou metod měření komoditního rizika, kterými jsou zjednodušená metoda podle písmene f) nebo metoda splatností podle písmene g). U silně korelovaných komodit lze použít podle písmene e) společné schéma splatností.
2.	Pro komoditní futures obchodované na uznaných burzách lze použít metodu marží podle písmene h) s tím, že komoditní pozice těchto nástrojů se nezařazují do komoditních pozic pro účely kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle zjednodušené metody i metody splatností, měnové pozice se nezařazují do měnových pozic pro propočet kapitálového požadavku k měnovému riziku.
e)	Se silně korelovanými komoditami se zachází takto:
1.	Silně korelovanými komoditami se rozumí komodity, které jsou podle dohody protistran zaměnitelné, nebo podobné komodity, které jsou blízkými substituty a korelace změn cen těchto komodit v průběhu posledních 12 měsíců před sjednáním kontraktu je vyšší než 0,9.
2.	Silně korelované komodity se považují pro účely stanovení kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku s využitím zjednodušené metody podle písmene t) a metody splatností podle písmene g) za jednu komoditu.
f)	Kapitálový požadavek ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel stanovený pro danou komoditu zjednodušenou metodou je roven součtu 15 % absolutní hodnoty součtu dlouhých a krátkých komoditních pozic dané komodity a 3 % součtu absolutních hodnot krátkých a dlouhých komoditních pozic dané komodity.
g)	Při stanovení kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel metodou splatností se postupuje takto:
1.	Pro každou komoditu se sestaví schéma splatností s časovými pásmy 0 až 1 měsíc včetně, 1 až 3 měsíce včetně, 3 až 6 měsíců včetně, 6 až 12 měsíců včetně, 1 až 2 roky včetně, 2 až 3 roky včetně a nad 3 roky, ve které existuje alespoň jedna komoditní pozice. Každá komoditní pozice se zařadí do příslušného časového pásma. Fyzické zásoby komodity se zařadí do prvního časového pásma.
2.	Postupně se kompenzují dlouhé a krátké komoditní pozice v jednotlivých časových pásmech od nejnižšího časového pásma s tím, že zbytková pozice z nižšího časového pásma se postupně přenáší do nejbližšího vyššího časového pásma. V každém vyšším časovém pásmu se opět provádí kompenzace dlouhých a krátkých komoditních pozic včetně přenesené zbytkové pozice. Výsledkem postupných kompenzací je výsledná dlouhá nebo krátká komoditní pozice.
3.	Kapitálový požadavek ke komoditnímu riziku dané komodity je dán součtem
3.1	1,5 % součtu dvojnásobku kompenzovaných pozic v každém časovém pásmu,
3.2	0,6 % součtu absolutních hodnot zbytkových pozic přenášených mezi sousedními časovými pásmy a
3.3	15 % absolutní hodnoty výsledné komoditní pozice.
h)	Při stanovení kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel metodou marží se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek ke komoditním futures obchodovaným na uznaných burzách je roven součtu marží odpovídajících těmto komoditním futures. Metoda marží musí poskytovat odpovídající měření rizika spojeného s těmito futures a zároveň tímto způsobem stanovený kapitálový požadavek je větší nebo roven kapitálovému požadavku podle zjednodušené metody, metody splatnostní nebo podle vlastních modelů podle dosavadních pravidel.
2.	Pro účely stanovení kapitálového požadavku k měnovému riziku se komoditní pozice v cizích měnách komoditních futures nezařazují do měnových pozic, které jsou základem pro stanovení měnových pozic.
i)	Kapitálový požadavek ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel je roven součtu kapitálových požadavků podle dosavadních pravidel pro každou jednotlivou komoditu spočtených podle zjednodušené metody podle písmene f) nebo metody splatností podle písmene g) nebo metody marží podle písmene h).

VII.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Kapitálový požadavek k opcím se stanoví z opcí včetně warrantů zařazených do obchodního portfolia a měnových a komoditních opcí včetně warrantů zařazených do investičního portfolia.
b)	Před stanovením kapitálového požadavku k opcím lze kompenzovat opačné opce, jestliže jsou stejného druhu, byly sjednány mezi dvěma stejnými osobami, mají stejnou realizační cenu a zbytkovou splatnost a mají stejné podkladové nástroje.
c)	Úrokové, akciové, měnové a komoditní pozice opcí se vyjadřují v delta ekvivalentech opcí. Delta ekvivalenty opcí se rovnají delta ekvivalentům reálných hodnot podkladových nástrojů. Delta ekvivalent reálné hodnoty podkladové pohledávky se označuje kladným znaménkem a delta ekvivalent reálné hodnoty podkladového závazku záporným znaménkem.
d)	Při stanovení kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel se pro každou opci se zvolí jedna ze čtyř metod stanovení kapitálového požadavku k opcím, kterými jsou zjednodušená metoda podle písmene e), metoda delta plus podle písmene f), metoda analýzy situací podle písmene g) nebo metoda marží podle písmene h). Metodu delta plus může používat pouze banka.
e)	Při stanovení kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel zjednodušenou metodou se postupuje takto:
1.	Zjednodušená metoda se použije pouze v případě, že v portfoliu jsou jen koupené opce nebo pokud všechny prodané opce jsou dokonale kompenzovány stejnými koupenými opcemi.
2.	Při použití zjednodušené metody se nezahrnují pozice nástrojů zajištěné opcí a pozice podkladových nástrojů opcí do úrokových, akciových, měnových a komoditních pozic pro účely stanovení kapitálových požadavků k úrokovému, akciovému, měnovému a komoditnímu riziku.
3.	Kapitálový požadavek k opci podle dosavadních pravidel je roven rozdílu součinu reálné hodnoty podkladového nástroje a koeficientu podle bodu 4 a vnitřní hodnoty opce, pokud je kladný a pokud je v portfoliu zajištěný nástroj a zajišťovací opce. Pokud v portfoliu není zajištěný nástroj, avšak je v portfoliu koupená opce, kapitálový požadavek k opci je roven menší z hodnot
3.1	reálná hodnota podkladového kupovaného nebo prodávaného nástroje násobená koeficientem podle bodu 4, nebo
3.2	reálná hodnota opce.
4.	Koeficient se zvolí v závislosti na druhu opce. V případě
4.1	úrokových opcí je koeficient roven součtu koeficientu, který odpovídá koeficientu specifického úrokového rizika podle tabulky č. 5 této vyhlášky, a koeficientu 0,08,
4.2	akciových opcí je koeficient roven součtu koeficientu specifického akciového rizika podle § 38 a koeficientu 0,08,
4.3	měnových opcí je koeficient roven 0,08, nebo
4.4	komoditních opcí je koeficient roven 0,] 5.
5.	Kapitálový požadavek k opcím podle dosavadních pravidel je roven součtu kapitálových požadavků stanovených podle bodu 3.
6.	Kapitálový požadavek k opcím podle odstavce 5 se přičítá podle druhu opcí (úrokové, akciové, měnové a komoditní) k odpovídajícím kapitálovým požadavkům k úrokovému, akciovému, měnovému a komoditnímu riziku.
7.	Kapitálový požadavek k úrokovým opcím podle dosavadních pravidel se rozdělí na dvě části v poměru, který odpovídá poměru koeficientu specifického úrokového rizika podle tabulky č. 5 v této příloze a koeficientu 0,08. Část kapitálového požadavku k úrokovým opcím podle dosavadních pravidel odpovídající koeficientu specifického rizika se přičte ke kapitálovému požadavku ke specifickému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel. Druhá část kapitálového požadavku k úrokovým opcím podle dosavadních pravidel odpovídající koeficientu 0,08 se přičítá ke kapitálovému požadavku k obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel.
8.	V případě kapitálového požadavku k akciovým opcím podle dosavadním pravidlům se postupuje stejným způsobem, což znamená, že kapitálový požadavek k akciovým opcím se rozdělí na dvě části v poměru, který odpovídá poměru koeficientu specifického rizika použitému při výpočtu kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel a koeficientu 0,08. První část kapitálového požadavku k akciovým opcím podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku ke specifickému akciovému riziku podle dosavadních pravidel a druhá část ke kapitálovému požadavku k obecnému akciovému riziku podle dosavadních pravidel.
9.	Kapitálový požadavek k měnovým opcím podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel.
10.	Kapitálový požadavek ke komoditním opcím podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel.
f)	Při stanovení kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel metodou delta plus se postupuje takto:
1.	Delta ekvivalenty opcí se zařadí do úrokových, akciových a komoditních pozic, které jsou základem pro výpočet kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálového požadavku ke specifickému a obecnému akciovému riziku podle dosavadních pravidel a kapitálového požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel.
2.	Delta ekvivalenty v cizích měnách opcí se zařadí do měnových pozic podle, které jsou základem pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel.
3.	Při použití metody delta plus se dále stanoví kapitálový požadavek k riziku gamma a vega.
4.	Kladné a záporné hodnoty gamma se sečtou pro jednotlivé opce, jejichž podkladový nástroj je stejný. Pokud je tento součet záporný, počítá se kapitálový požadavek k riziku gamma, který je roven součinu jedné poloviny absolutní hodnoty gamma a druhé mocniny změny reálné hodnoty podkladového nástroje.

Pro účely tohoto ustanovení se stejnými podkladovými nástroji rozumí v případě
4.1	úrokových měr nástroje, úrokové pozice, které jsou zařazeny do jednoho časového pásma podle tabulky č. 7 nebo č. 8 v této příloze v závislosti na tom, jaká metoda stanovení kapitálového požadavku k obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel byla zvolena,
4.2	akcií a akciových indexů nástroje, akciové pozice, které jsou zařazeny při stanovení akciových pozic do jednoho národního trhu,
4.3	cizích měn a zlata jednotlivé měny a zlato, nebo
4.4	komodit jednotlivé komodity.

Pro účely tohoto ustanovení se změnou reálné hodnoty podkladového nástroje rozumí v případě
4.5	úrokových opcí, pokud je podkladovým nástrojem dluhopis, součin reálné hodnoty tohoto dluhopisu a koeficientu podle tabulky č. 7 v této příloze. Pokud je podkladovým nástrojem úroková míra, hodnota podkladového aktiva se násobí předpokládanou změnou úrokové míry podle tabulky č. 7 v této příloze;
4.6	akciových a měnových opcí součin reálné hodnoty podkladového nástroje a koeficientu 0,08, nebo
4.7	komoditních opcí součin reálné hodnoty podkladového nástroje a koeficientu 0,15.
5.	Kapitálový požadavek k riziku gamma se stanoví jako součet kapitálových požadavků k riziku gamma spočtených pro opce se stejnými podkladovými nástroji.
6.	Kapitálový požadavek k riziku vega se počítá pro každou opci a je roven součinu hodnoty vega, volatility reálné hodnoty podkladového nástroje (druh volatility, například denní, měsíční, implikovaná, se zvolí v závislosti na charakteru opce) a koeficientu 0,25. Kapitálový požadavek k riziku vega se rovná součtu kapitálových požadavků k riziku vega spočtených pro každou opci.
7.	Kapitálové požadavky k riziku gamma a vega se přičítají podle druhu opcí (úrokové, akciové, měnové a komoditní) ke kapitálovému požadavku k obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k obecnému akciovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel nebo kapitálovému požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel.
g)	Při stanovení kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel metodou analýzy situací se postupuje takto:
1.	Situační sít' se sestaví odděleně pro každý podkladový nástroj opcí. První dimenzí situační sítě je reálná hodnota podkladového nástroje a druhou dimenzí je volatilita reálné hodnoty podkladového nástroje. Pro vymezení první dimenze situační sítě se považuje za dostatečný rozsah intervalu + 8 % a v případě komodit + 15 % aktuální reálné hodnoty podkladového nástroje od aktuální reálné hodnoty podkladového nástroje, pro vymezení druhé dimenze rozsah intervalu + 25 % aktuální volatility reálné hodnoty podkladového nástroje od aktuální volatility reálné hodnoty podkladového nástroje. Každý interval se rozdělí na nejméně šest stejně velkých částí s tím, že aktuální reálná hodnota a aktuální volatilita reálné hodnoty podkladového nástroje tvoří středy obou intervalů. Situační síť obsahuje nejméně 49 bodů.
2.	Pro každý bod situační sítě se vypočte očekávaná ztráta odpovídajícího portfolia opci a vybere se maximální očekávaná ztráta. Očekávanou ztrátou portfolia opcí se rozumí rozdíl mezi aktuální hodnotou portfolia opcí a hodnotou portfolia opcí v každém z bodů situační sítě.
3.	Kapitálový požadavek ke specifickému riziku opcí podle dosavadních pravidel se počítá, pokud podkladovými nástroji těchto opcí jsou úrokové nebo akciové nástroje. Kapitálový požadavek ke specifickému riziku podle dosavadních pravidel takových opcí je roven součtu součinů absolutních hodnot delta ekvivalentů úrokových nebo akciových podkladových nástrojů opcí a koeficientů specifického úrokového rizika podle tabulky č. 5 v této příloze nebo koeficientů specifického akciového rizika použitých při výpočtu kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel. Kapitálový požadavek ke specifickému riziku úrokových opcí podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku ke specifickému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel. Kapitálový požadavek ke specifickému riziku akciových opcí podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku ke specifickému akciovému riziku podle dosavadních pravidel.
4.	Nejvyšší očekávané ztráty podle bodu 2 vypočtené pro jednotlivé podkladové nástroje se přičítají podle druhu opcí (úrokové, akciové, měnové a komoditní) ke kapitálovému požadavku k obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k obecnému akciovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel nebo kapitálovému požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel.
h)	Při stanovení kapitálového požadavku k opcím podle dosavadních pravidel metodou marží se postupuje takto:
1.	Metodu marží lze použít pouze pro stanovení kapitálového požadavku podle dosavadních pravidel k opcím obchodovaným na uznaných burzách. Kapitálový požadavek takové opce je roven marži. Metoda marží musí poskytovat odpovídající měření rizika spojeného s opcemi. Tímto způsobem stanovený kapitálový požadavek je větší nebo roven kapitálovému požadavku podle dosavadních pravidel zjednodušenou metodou, metodou delta plus, metodou analýzy situací nebo podle vlastních modelů podle dosavadních pravidel.
2.	Kapitálový požadavek ke specifickému riziku opcí podle dosavadních pravidel se počítá, pokud podkladovými nástroji jsou úrokové nebo akciové nástroje. Kapitálový požadavek ke specifickému riziku takových opcí podle dosavadních pravidel je roven součtu součinů absolutních hodnot delta ekvivalentů úrokových nebo akciových opcí a koeficientů specifického rizika podle tabulky č. 5 v této příloze nebo koeficientů specifického akciového rizika použitých při výpočtu kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel Kapitálový požadavek ke specifickému riziku opcí podle dosavadních pravidel se přičte ke kapitálovému požadavku ke specifickému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel nebo ke kapitálovému požadavku ke specifickému akciovému riziku podle dosavadních pravidel v závislosti na podkladovém nástroji.
3.	Marže se přičítají podle druhu opcí (úrokové, akciové, měnové a komoditní) ke kapitálovému požadavku k obecnému úrokovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k obecnému akciovému riziku podle dosavadních pravidel, kapitálovému požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel nebo kapitálovému požadavku ke komoditnímu riziku podle dosavadních pravidel.
4.	Pro účely stanovení kapitálového požadavku k měnovému riziku podle dosavadních pravidel se delta ekvivalenty v cizích měnách opcí do měnových pozic nezařazují.

VIII.	Dodatečná kritéria pro stanovení kapitálových požadavků ke specifickému riziku na základě vlastních modelů podle dosavadních pravidel pro banky

a)	Dodatečná kritéria pro stanovení kapitálových požadavků ke specifickému úrokovému a specifickému akciovému riziku na základě vlastních modelů podle dosavadních pravidel jsou tato:
1.	Model musí objasňovat historické cenové pohyby v portfoliu, například pomocí testu dobré shody (goodness of fit).
2.	Model musí být citlivý na změny ve struktuře portfolia a musí stanovovat vyšší kapitálové požadavky pro portfolio se zvýšenou koncentrací.
3.	Model musí brát do úvahy změny během celého úvěrového cyklu, aby v případě sestupné fáze cyklu nebyla podceňována velikost rizika. Lze použít simulaci nejhorších událostí.
4.	Model musí být ověřen pomocí zpětného testování, zda je specifické riziko správně odhadováno.
b)	Kapitálový požadavek ke specifickému riziku stanovený modelem se zvyšuje o dodatečnou přirážku, která je rovna
1.	části celkové rizikové hodnoty celého portfolia připadající na specifické riziko, nebo
2.	rizikové hodnotě subportfolia obsahujícího pozice v dluhopisech a akciích, které mají specifické riziko.
Dodatečná přirážka se stanoví ve výši průměrné denní hodnoty podle bodu 1 nebo 2 za posledních 60 pracovních dnů.
c)	Specifické riziko lze oddělit od obecného rizika zejména
1.	na základě postupů výpočtu mezních přínosů rizikových faktorů specifického rizika k celkové rizikové hodnotě,
2.	na základě postupů výpočtu rozdílu mezi rizikovou hodnotou a hodnotou vypočtenou nahrazením individuálních akciových pozic akciovým indexem, nebo
3.	pomocí zvláštního modelu pro analytické rozdělení obecného a specifického rizika.
d)	Denně se provádí zpětné testování celého portfolia nebo subportfolií dluhopisů a akcií obsahujících specifické riziko. Pokud člení tato subportfolia do dalších kategorií, provádí odděleně zpětné testování těchto kategorií. Změnu struktury subportfolií lze provést, pokud záměr provést tuto změnu byl oznámen a doložen České národní bance, ledaže Česká národní banka tento záměr ve lhůtě 3 měsíců od jeho úplného doložení odmítne nebo ve lhůtě 3 měsíců od úplného doložení záměru informuje povinnou osobu, že si vyhrazuje právo odmítnout tento záměr ve lhůtě prodloužené o nejvýše o 2 měsíce, a v této prodloužené lhůtě tento záměr odmítne. Vlastní model pro stanovení kapitálových požadavků ke specifickému riziku se stává neadekvátním pro měření specifického rizika od okamžiku, kdy počet převýšení pro celé portfolio nebo alespoň jedno subportfolio přesáhne za posledních 250 dnů počet 10. Tato skutečnost se oznamuje neprodleně České národní bance.
e)	Nedostatky modelu je nutné neprodleně odstranit a zajistit dostatečnou rezervu kapitálu pro pokrytí specifického rizika.

IX.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k úvěrovému riziku investičního portfolia podle dosavadních pravidel pro družstevní záložny

a)	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku investičního portfolia je roven součinu rizikově vážených aktiv investičního portfolia akoeficientu 0,08.
b)	Při stanovení rizikově vážených aktiv investičního portfolia se postupuje takto:
1.	Rizikově vážená aktiva investičního portfolia představují součet rozvahových rizikově vážených aktiv a podrozvahových rizikově vážených aktiv.
2.	Rozvahová rizikově vážená aktiva investičního portfolia včetně zohlednění spotových operací družstevní záložna stanoví jako součet součinů rozvahových aktiv po odečtení opravných položek a u majetku určeného k odepisování po odečtení oprávek a opravných položek, které byly vytvořeny k těmto aktivům, a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze.
3.	V případě reverzního repa, repa, výpůjčky a půjčky cenných papírů nedochází jejich převody ke změně jejich původních vykazovaných pozic. V případě reverzního repa s cennými papíry družstevní záložna oceňuje poskytnutý úvěr nižší rizikovou vahou z rizikových vah emitenta přijatého cenného papíru a dlužníka. V případě repa s cennými papíry družstevní záložna oceňuje poskytnutý cenný papír rizikovou vahou emitenta tohoto cenného papíru. V případě vypůjčování a půjčování cenných papírů volí vypůjčovatel a půjčovatel u původních nástrojů vyšší rizikovou váhu z rizikových vah původního nástroje a přijatého nástroje. V případě půjčování cenných papírů bez přijatého zajištění volí půjčovatel u cenného papíru vyšší rizikovou váhu z rizikových vah emitenta poskytnutého cenného papíru a vypůjčovatele.
4.	Podrozvahová rizikově vážená aktiva družstevní záložna stanoví jako součet součinů úvěrových ekvivalentů podrozvahových aktiv podle bodů 5 a 6 a příslušných rizikových vah podle tabulky č. 1 v této příloze. Podrozvahová aktiva, na která se nevztahují ustanovení bodů 5, 6 a S, se při stanovení podrozvahových rizikově vážených aktiv nezahrnují. V případě úvěrových ekvivalentů pohledávek z vkladů a úvěrů z pevných termínových operací a delta ekvivalentů pohledávek z vkladů a úvěrů opcí, dále v případě úvěrových ekvivalentů pohledávek na dluhopisy a směnky z pevných termínových operací a delta ekvivalentů pohledávek na dluhopisy a směnky z opcí podle tabulky č. 2 v této příloze družstevní záložna použije příslušnou rizikovou váhu emitenta dluhopisu nebo dlužníka ze směnky nebo z pohledávky z vkladu nebo úvěru podle tabulky č. 1 v této příloze.
5.	Úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv uvedených v tabulce č. 2 v této příloze družstevní záložna stanoví jako součin podrozvahového aktiva nebo delta ekvivalentu pohledávky na dluhopisy a směnky z opcí a konverzního faktoru podle tabulky č. 2 v této příloze. Od tohoto součinu družstevní záložna odečítá rezervy, pokud tyto rezervy byly vytvořeny k pokrytí závazku nebo výdaje z konkrétního podrozvahového aktiva, avšak pouze do výše tohoto součinu.
6.	Úvěrový ekvivalent podrozvahových aktiv derivátů, s výjimkou derivátů podle bodu 8, družstevní záložna stanoví jako součin podrozvahového aktiva a konverzního faktoru podle tabulky č. 12 v této příloze. Od tohoto součinu družstevní záložna odečítá rezervy, pokud tyto rezervy byly vytvořeny k pokrytí závazku nebo výdaje z konkrétního podrozvahového aktiva, avšak pouze do výše tohoto součinu. Úvěrový ekvivalent u prodaných opcí je nulový od okamžiku poslední splátky opční prémie.
7.	Pro účely stanovení podrozvahových rizikově vážený aktiv se u derivátů riziková váha 1,00 podle tabulky č. 1 v této příloze nahrazuje rizikovou vahou 0,50.
8.	Úvěrový ekvivalentu derivátů obchodovaných na uznaných burzách je 0.
c)	Při zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech se postupuje takto:
1.	Rozvahovému aktivu družstevní záložny, které je pohledávkou a které je zajištěno způsoby zajištění podle tohoto bodu, může být po dobu trvání zajištění, jsou-li dodrženy podmínky pro zajištění stanovené v bodu 4, přiřazena riziková váha
a)	ručitele nebo poskytovatele záruky nebo příslušné smluvní strany pevné termínové operace s úvěrovými nástroji, a to v případě ručení nebo záruky vydané nebo pevné termínové operace s úvěrovými nástroji sjednané s
1.	centrální vládou státu zóny A,
2.	centrální bankou státu zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	orgánem územního celku státu zóny A,
5.	orgánem územní samosprávy státu zóny A,
6.	mezinárodní finanční institucí,
7.	centrální vládou nebo centrální bankou státu zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
8.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A,
9.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny B, pokud pohledávka má původní splatnost do jednoho roku včetně,
10.	obchodníkem s cennými papíry se sídlem ve státě zóny A, nebo
11.	uznaným clearingovým centrem nebo burzou se sídlem ve státě zóny A,
b)	nula v případě zástavního práva k pohledávce na vyplacení vkladu z účtu vedeného u této družstevní záložny,
c)	úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, v případě zástavního práva k pohledávce na vyplacení vkladu z účtu vedeného u této úvěrové instituce, nebo v případě zástavního práva k pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu vedeného u této úvěrové instituce,
d)	emitenta dluhopisu, v případě zástavního práva k dluhopisu vydanému
1.	centrální vládou státu zóny A,
2.	centrální bankou státu zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	orgánem územního celku státu zóny A,
5.	orgánem územní samosprávy státu zóny A,
6.	mezinárodní finanční institucí, nebo
7.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, pokud má dluhopis původní splatnost do 1 roku včetně,
e)	0,50 v případě pohledávky z úvěru poskytnutého fyzické osobě na nemovitost zároveň danou do zástavy, která je ve výlučném vlastnictví dlužníka nebo dlužníků z tohoto úvěru, kteří v příslušné nemovitosti trvale bydlí nebo ji pronajímají; hodnotu nemovitosti lze započítávat nejvýše v aktuální čisté realizovatelné hodnotě, kterou je odhadovaná hodnota získaná po odečtení odhadovaných nákladů na její realizaci, nebo
f)	směnečně zavázané úvěrové instituce ve státě zóny A nebo S v případě směnky se stanovenou původní splatnosti do 1 roku, pokud termín splatnosti směnky je pevně stanoven.
2.	Podrozvahovému aktivu družstevní záložny, které je podrozvahovou pohledávkou nebo které je uvedeno v tabulce č. 2 v této příloze, které je zajištěno dále uvedenými způsoby zajištění, může být po dobu trvání zajištění, jsou-li dodrženy podmínky pro zajištění stanovené v bodu 4, přiřazena riziková váha
a)	ručitele nebo poskytovatele záruky nebo příslušné smluvní strany pevné termínové operace s úvěrovými nástroji, a to v případě ručení nebo záruky vydané nebo pevné termínové operace s úvěrovými nástroji sjednané s
1.	centrální vládou státu zóny A,
2.	centrální bankou státu zóny A,
3.	Evropskými společenstvími,
4.	orgánem územního celku státu zóny A,
5.	orgánem územní samosprávy státu zóny A,
6.	mezinárodní finanční institucí,
7.	centrální vládou nebo centrální bankou státu zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
8.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A,
9.	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny B, pokud pohledávka má původní splatnost do 1 roku včetně,
10.	obchodníkem s cennými papíry se sídlem ve státě zóny A, nebo
11.	uznaným clearingovým centrem nebo burzou se sídlem ve státě zóny A,
b)	nula v případě zástavního práva k
1.	pohledávce na vyplacení vkladu z účtu vedeného u této družstevní záložny, nebo
2.	cennému papíru emitovanému centrální vládou státu zóny A nebo institucí nebo osobou, jejichž závazky jsou zaručeny centrální vládou státu zóny A, centrální bankou státu zóny A nebo Evropskými společenstvími, nebo
c)	0,20 v případě zástavního práva k cennému papíru emitovanému mezinárodní finanční institucí.
3.	Pro účely snížení rizikové váhy podrozvahového aktiva nelze zajištění, které není uvedené v bodu 2, použít.
4.	Zajištění úvěrového rizika rozvahového nebo podrozvahového aktiva ve formě pohledávky nebo budoucí pohledávky, které lze zohlednit pro účely snížení rizikové váhy tohoto aktiva, musí být sjednáno tak, aby bylo dosaženo uspokojení zajišťované pohledávky nebo jiného zajišťovaného aktiva, pokud dlužník svým závazkům nedostojí. Toto zajištění musí splňovat tyto podmínky:
a)	závazky ze zajištění jsou jasně specifikované a jsou neodvolatelné,
b)	závazky jsou nepodmíněné a právo ze zajištění lze uplatnit, pokud dlužník nesplní svoje závazky řádně a včas,
c)	závazky jsou formulovány tak, aby nebylo umožněno krácení právních nároků věřitele ze zajištění,
d)	družstevní záložna je jediným zástavním věřitelem, je-li rozvahové nebo podrozvahové aktivum zajištěno zástavním právem podle bodu 1 písm. b) až d) nebo bodu 2 písm. b) a c),
e)	zástavní právo ve prospěch družstevní záložny je zřízené jako první v pořadí, je-li pohledávka zajištěna zástavním právem k nemovitosti podle bodu 1 písm. e).
5.	Pokud rozvahové nebo podrozvahové aktivum uvedené v bodu 4 není zajištěno v plné výši podle bodu 1 písm. a) až t) nebo podle bodu 2 písm. a) až c), oceňuje se jeho nezajištěná část rizikovou vahou podle tabulky č. 1 v této příloze.

X.	Přístup pro výpočet kapitálového požadavku k měnovému riziku a k úvěrovému riziku obchodního portfolia podle dosavadním pravidel pro družstevní záložny

a)	Kapitálový požadavek k měnovému riziku se stanoví u vybraných nástrojů investičního a obchodního portfolia obsahujících pozice v cizích měnách, včetně pozic majících charakter cizí měny. Tyto pozice jsou měnovými pozicemi v cizích měnách. Vybranými nástroji jsou rozvahové nástroje, spotové operace, pevné termínové operace a opce. Měnové nástroje jsou nástroje, které mají alespoň jednu měnovou pozici v cizí měně. Z měnových pozic v cizích měnách družstevní záložna vyjímá pozice
1.	nástrojů v cizích měnách, jejichž kurzové rozdíly nejsou zaúčtovány na účtech nákladů nebo výnosů,
2.	podkladových nástrojů derivátů sjednaných za účelem zajišťování se proti měnovému riziku plynoucímu z nástrojů v cizích měnách, jejichž kurzové rozdíly nejsou zaúčtovány na účtech nákladů nebo výnosů.
b)	Při stanovení měnových pozic se postupuje takto:
1. Dlouhé měnové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují kladným znaménkem a krátké měnové pozice nástrojů včetně podkladových nástrojů derivátů se označují záporným znaménkem. Dlouhými a krátkými měnovými pozicemi pevných termínových operací se rozumí dlouhé a krátké měnové pozice podkladových nástrojů těchto kontraktů.
2.	Měnové pozice opcí, které představují měnový nástroj, se vyjadřují v delta ekvivalentech opcí, které se rovnají delta ekvivalentům reálných hodnot podkladových nástrojů. Delta ekvivalent reálné hodnoty podkladové pohledávky se označuje kladným znaménkem a delta ekvivalent reálné hodnoty podkladového závazku záporným znaménkem. Pro účely stanovení čistých měnových pozic v cizích měnách se zohledňují pouze delta ekvivalenty v cizích měnách opcí.
3.	Čistá měnová pozice v cizí měně je součet dlouhých a krátkých měnových pozic v této měně. Tato pozice je dlouhá, je-li uvedený součet kladný, nebo je krátká, je-li uvedený součet záporný.
4.	Celková měnová pozice v cizích měnách je větší z hodnot vyjadřujících součet všech dlouhých čistých měnových pozic v cizích měnách nebo součet všech absolutních hodnot krátkých čistých měnových pozic v cizích měnách.
c)	Při výpočtu kapitálového požadavku k měnovému riziku se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k měnovému riziku stanoví družstevní záložna, jejíž celková měnová pozice v cizích měnách převyšuje součin koeficientu 0,02 a hodnoty kapitálu družstevní záložny.
2.	Kapitálový požadavek k měnovému riziku podle dosavadních pravidel se rovná součinu koeficientu 0,08 a celkové měnové pozice v cizích měnách.
d)	Při výpočtu kapitálového požadavku k úvěrovému riziku obchodního portfolia se postupuje takto:
1.	Kapitálový požadavek k úvěrovému riziku obchodního portfolia družstevní záložna stanoví pouze z nástrojů obchodního portfolia.
2.	Pro výpočet kapitálového požadavku k úvěrovému riziku obchodního portfolia se použijí ustanovení v této příloze upravující rizikově vážená aktiva investičního portfolia družstevní záložny a ustanovení v této příloze upravující výpočet kapitálového požadavku k úvěrovému riziku investičního portfolia družstevní záložny.

C.	Pravidla angažovanosti podle dosavadních pravidel

Pravidly angažovanosti podle dosavadních pravidel se rozumí pravidla angažovanosti platná přede dnem nabytí účinnosti této vyhlášky.

I.	Angažovanost investičního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Při stanovení hrubé angažovanosti investičního portfolia se postupuje takto:
1.	Hrubou angažovaností investičního portfolia vůči osobě se rozumí veškeré nástroje včetně akcií a podílových listů, které jsou rozvahovými a podrozvahovými aktivy zahrnutými do investičního portfolia, včetně pohledávek z poskytnutých příslibů úvěrů a půjček, záruk a ručení a příslibů bankovních záruk, pohledávek z otevřených a potvrzených akreditivů, pohledávek na dluhopisy, směnky a akcie z pevných termínových operací a delta ekvivalentů pohledávek na dluhopisy, směnky a akcie z opcí. Pro účely hrubé angažovanosti investičního portfolia se započítávají veškeré nástroje bez zohlednění opravných položek nebo rezerv, které byly vytvořeny ke konkrétnímu rozvahovému nebo podrozvahovému aktivu.
2.	Deriváty se započítávají do hrubé angažovanosti investičního portfolia vůči protistraně kontraktu v hodnotě úvěrového ekvivalentu podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv. Pokud je uzavřena dvoustranná dohoda o uzavíracím započtení, která splňuje kritéria podle ustanovení v této příloze o hodnotu rizikově vážených aktiv, do hrubé angažovanosti se započítává úvěrový ekvivalent náležející do investičního portfolia podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv.
3.	Do hrubé angažovanosti investičního portfolia se nezahrnují pohledávky z měnových operací s termínem vypořádání do 2 pracovních dnů ode dne sjednání kontraktu a pohledávky z operací nákupu a prodeje cenných papírů s termínem vypořádání maximálně 5 pracovních dnů ode dne sjednání obchodu, u nichž termín vypořádání ještě nenastal. Do hrubé angažovanosti investičního portfolia se dále nezahrnují kapitálové investice, které jsou odčitatelnou položkou od kapitálu.
4.	Do hrubé angažovanosti investičního portfolia se v případě reverzního repa a repa, výpůjčky a půjčky cenných papírů a komodit zahrnuje původní pozice převáděných podkladových úrokových, akciových nebo komoditních nástrojů v návaznosti na postup podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv, například v případě reverzního repa se do hrubé angažovanosti zahrnuje poskytnutý úvěr, v případě repa cenný papír nebo komodita.
b)	Od hrubé angažovanosti investičního portfolia vůči osobě lze po dobu trvání zajištění odečíst při dodržení podmínek pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel ty její části, které jsou plně zajištěny zástavním právem k
1.	pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku a které přísluší podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo
2.	pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu vedeného u úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, která je členem regulovaného konsolidačního celku a které přísluší podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo zástavního práva k vkladním listům vydaným před ]. lednem 2001 úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, které přísluší podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně. Vkladní listy a obdobné nástroje jsou uloženy u člena regulovaného konsolidačního celku.
c)	Od hrubé angažovaností investičního portfolia vůči osobě lze po dobu trvání zajištění odečíst a převést do angažovanosti vůči jiným osobám uvedeným v tabulce č. 1 v této příloze, například poskytovateli záruky, úvěrové instituce, vůči níž směřuje zastavená pohledávka na vyplacení vkladu, emitentovi dluhopisu nebo směnečně zavázané osobě, ty její části, které jsou plně zajištěny
1.	ručením, zárukou vydanou nebo pevnou termínovou operací s úvěrovými nástroji sjednanou s
1.1	centrálními vládami států zóny A,
1.2	centrálními bankami států zóny A,
1.3	Evropskými společenstvími,
1.4	vládami územních celků států zóny A,
1.5	orgány územní samosprávy států zóny A,
1.6	mezinárodními finančními institucemi,
1.7	centrálními vládami a centrálními bankami států zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
1.8	úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny A, přísluší-li těmto úvěrovým institucím podle tabulky č. 1 v této příloze č. 2 riziková váha do 0,20 včetně, nebo
1.9	obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A, přísluší-li těmto osobám podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, a jsou splněny podmínky pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel,
2.	zástavním právem k dluhopisům vydaným
2.1	centrálními vládami států zóny A,
2.2	centrálními bankami států zóny A,
2.3	Evropskými společenstvími,
2.4	vládami územních celků států zóny A, nebo
2.5	orgány územní samosprávy států zóny A, a jsou splněny podmínky pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel,
3.	zástavním právem k dluhopisům vydaným
3.1	mezinárodními finančními institucemi,
3.2	úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny A, přísluší-li těmto úvěrovým institucím podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo
3.3	obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A, přísluší-li těmto osobám podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, a jsou splněny podmínky zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel. V případě banky zároveň takové dluhopisy nesmí být vydány členem regulovaného konsolidačního celku, osobou, která je osobou ovládající banku nebo osobou patřící do ekonomicky spjaté skupiny, jejímž členem je člen konsolidačního celku nezahrnutý do regulovaného konsolidačního celku, a nesmí být součástí kapitálu. V případě obchodníka s cennými papíry zároveň takové dluhopisy nesmí být vydány osobou, která je osobou ovládající obchodníka, nebo osobou, kterou osoba ovládající obchodníka rovněž ovládá a osobou, kterou ovládá obchodník (dále v tomto ustanovení jen „osoby propojené s obchodníkem“) nebo osobou ekonomicky spjatou s osobami propojenými s obchodníkem. Dluhopisy jsou oceňovány reálnou hodnotou. Celková hodnota takovýchto dluhopisů musí přesahovat hodnotu pohledávky o 50 %; nebo v případě banky také
4.	zástavním právem k pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u mateřské společnosti ovládající osoby, kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny A a které přísluší podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, a jsou splněny podmínky pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel,
5.	zástavním právem k pohledávkám na vyplacení vkladu potvrzeného vkladním listem nebo obdobným nástrojem potvrzujícím uložení vkladu u úvěrové instituce se sídlem ve státě zóny A, které přísluší riziková váha podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo zástavním právem k vkladním listům vydaným před 1. lednem 2001 mateřskou společností banky, která je úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A a které přísluší riziková váha do 0,20 včetně podle tabulky č. 1 v této příloze č. 2. Vkladní listy a obdobné nástroje jsou uloženy u této úvěrové instituce nebo u člena regulovaného konsolidačního celku se sídlem ve státě zóny A, a jsou splněny podmínky pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel;
6.	pojištěním, na jehož základě dojde k odškodnění věřitele, který je pojištěnou osobou nebo na něj bude převedeno plnění pojistitele z pojistné smlouvy, pokud jediným akcionářem pojistitele je stát ze zóny A a jsou splněny podmínky podle pro zohlednění zajištění v rizikově vážených aktivech při výpočtu hodnoty rizikově vážených aktiv podle dosavadních pravidel, nebo
7.	směnkou s původní splatností do 1 roku směnečně zavázané třetí osoby, kterou je úvěrová instituce nezahrnutá do regulovaného konsolidačního celku a které přísluší riziková váha do 0,20 včetně, pokud termín splatnosti směnky je pevně stanoven.
d)	Od hrubé angažovanosti investičního portfolia lze odečíst také
1.	nepoužité části úvěrových příslibů za předpoladu, že právo kdykoliv zrušit úvěrový přislib je bezpodmínečné, neměnitelné a neodvolatelné,
2.	v případě banky také 50 % hodnoty dokumentárních akreditivů otevřených nebo potvrzených členem regulovaného konsolidačního celku za předpokladu, že splňují současně tyto podmínky:
2.1	předkládané dokumenty se vztahují ke komoditám obchodovatelným na veřejných trzích,
2.2	byla uzavřena zástavní smlouva, která umožňuje uspokojit pohledávky zpeněžením takových komodit,
2.3	trvání závazku nepřesahuje 1 rok.
e)	Zajištění musí být sjednáno tak, aby bylo dosaženo uspokojení pohledávky v případě, že osoba svým závazkům nedostojí.
f)	Čistou angažovaností investičního portfolia vůči osobě se rozumí hrubá angažovanost investičního portfolia po odečtení položek podle písmen b), c) a d) a u obchodníka s cennými papíry dále po odečtení opravných položek a rezerv, které byly vytvořeny ke konkrétnímu rozvahovému nebo podrozvahovému nástroji.
g)	V případě banky se čistou angažovaností investičního portfolia vůči úvěrové instituci se sídlem ve státě zóny B, pokud původní splatnost pohledávky za touto úvěrovou institucí je do 1 roku včetně a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, a úvěrové instituci se sídlem ve státě zóny A rozumí hrubá angažovanost investičního portfolia vůči úvěrové instituce podle po odečtení položek podle písmen b), c) a d) násobená koeficientem 0,2.
h)	Při stanovení ekonomicky spjaté skupině osob se v případě banky postupuje takto:
1.	Ekonomicky spjatou skupinou osob se rozumí dvě nebo více osob, jiných než zařazených do regulovaného konsolidačního celku, vůči nimž mohou mít členové regulovaného konsolidačního celku hrubou angažovanost a které jsou navzájem propojeny tím, že jedna z osob má kontrolu nad jinou osobou nebo jejich vzájemné vztahy jsou takové povahy, že finanční těžkosti jedné z osob mohou způsobit platební potíže alespoň jedné z ostatních. Při vyhodnocování vzájemných vztahů je třeba se zaměřit zejména na případy, kdy
1.1	jedna osoba má kvalifikovanou účast na jiné osobě,
1.2	stejná osoba má kvalifikovanou účast na dvou nebo více organizačně nezávislých osobách,
1.3	osoby mají společného vedoucího zaměstnance, stejného člena statutárního orgánu nebo dozorčí rady nebo vedoucí zaměstnanci, členové statutárního orgánu nebo dozorčí rady více osob jsou blízké osoby,
1.4	osoby jsou propojeny zárukami nebo úvěry, nebo
1.5	osoby jsou spjaty vzájemnými obchodními vztahy, například dodávkami zboží.
2.	Za ekonomicky spjatou skupinu osob se považuje investiční společnost a všechny podílové fondy, jejichž majetek je svěřen do obhospodařování této investiční společnosti.
3.	Čistou angažovaností investičního portfolia vůči ekonomicky spjaté skupině osob se rozumí součet čistých angažovaností jednotlivých osob -členů ekonomicky spjaté skupiny.
4.	V případě, žc podíly na dané osobě mají dvě osoby zařazené do různých ekonomicky spjatých skupin a podíly těchto osob jsou stejné, lze hrubou angažovanost ve vztahu k této osobě rozdělit na poloviny a tyto zahrnout do angažovanosti ve vztahu k oběma ekonomicky spjatým skupinám. V ostatních případech, kdy osoba podléhá rovnocennému vlivu více než dvou osob, lze rozhodnout, do jaké ekonomicky spjaté skupiny bude celkový objem angažovanosti vůči dané osobě trvale zařazen.
i)	Při stanovení ekonomicky spjaté skupině osob se v případě obchodníka s cennými papíry postupuje takto:
1.	Ekonomicky spjatou skupinou osob se rozumí alespoň dvě osoby, vůči nimž má obchodník angažovanost a které jsou navzájem propojeny tím, že jedna z osob ovládá ostatní, nebo jejich vzájemné vztahy jsou takové povahy, že finanční těžkosti jedné z osob mohou způsobit, že alespoň jedna z ostatních nebude řádně plnit svoje platební závazky. Při vyhodnocování vzájemných vztahů obchodník vezme v úvahu zejména zda
1.1	jedna osoba má kvalifikovanou účast na druhé osobě,
1.2	stejná osoba má kvalifikovanou účast na dvou nebo více organizačně nezávislých osobách,
1.3	osoby mají společného vedoucího zaměstnance, stejného člena statutárního orgánu nebo dozorčí rady anebo vedoucí zaměstnanci, členové statutárního orgánu nebo dozorčí rady jsou osobami blízkými,
1.4	osoby jsou propojeny zajištěním, půjčkami nebo úvěry,
1.5	osoby jsou spjaty vzájemnými obchodními vztahy, například dodávkami zboží, nebo
1.6	osoby jsou osobami blízkými.
2.	Za ekonomicky spjatou skupinu osob se považuje investiční společnost a všechny podílové fondy a investiční fondy, jejichž majetek je svěřen do obhospodařování této investiční společnosti.
3.	Čistou angažovaností investičního portfolia vůči ekonomicky spjaté skupině osob se rozumí součet čistých angažovaností jednotlivých osob -členů ekonomicky spjaté skupiny.
4.	Pokud by měla být daná osoba zařazena s ohledem na její vztahy ve více ekonomicky spjatých skupinách osob, hrubou angažovanost vůči této osobě obchodník zařadí do takové ekonomicky spjaté skupiny, ve které je zařazena osoba ovládající danou osobu.
5.	V případě, že podíly v dané osobě mají dvě osoby zařazené do různých ekonomicky spjatých skupin a podíly těchto osob jsou stejné, lze hrubou angažovanost ve vztahu k této osobě rozdělit na poloviny a tyto zahrnout do angažovanosti ve vztahu k oběma ekonomicky spjatým skupinám. V ostatních případech, kdy osoba podléhá rovnocennému vlivu více osob, lze rozhodnout, do jaké ekonomicky spjaté skupiny bude celkový objem angažovanosti vůči dané osobě trvale zařazen.
j)	Limity čisté angažovanosti investičního portfolia jsou v případě banky stanoveny takto:
1.	Čistá angažovanost investičního portfolia vůči jedné osobě nebo jedné ekonomicky spjaté skupině osob kromě osob uvedených v bodě 2 nesmí přesáhnout 25 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky.
2.	Čistá angažovanost investičního portfolia nesmí přesáhnout 20 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky vůči
2.1	osobě, která má k bance nebo jiné osob z regulovaného konsolidačního celku zvláštní vztah,
2.2	ekonomicky spjaté skupině osob, v níž alespoň jedna osoba je osobou se zvláštním vztahem k bance nebo k jiné osobě z regulovaného konsolidačního celku,
2.3	ekonomicky spjaté skupině osob s tím, že alespoň na jedné osobě má kvalifikovanou účast osoba se zvláštním vztahem k bance nebo k jiné osobě z regulovaného konsolidačního celku,
2.4	právnické osobě, ve které má banka nebo jiná osoba z regulovaného konsolidačního celku kvalifikovanou účast, nebo
2.5	ekonomicky spjaté skupině osob, v níž alespoň jedna osoba je osobou, ve které má banka nebo jiná osoba z regulovaného konsolidačního celku kvalifikovanou účast.
3.	Úhrn čistých angažovaností investičního portfolia vůči osobám nebo ekonomicky spjatým skupinám osob podle bodů 1 a 2, vůči nimž čistá angažovanost dosahuje 10 a více procent součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky, nesmí přesáhnout 800 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky. Pokud je osoba zařazena ve více ekonomicky spjatých skupinách osob, kromě případů, kdy je angažovanost rozdělena na poloviny, pro účely tohoto limitu se čistá angažovanost investičního portfolia vůči této osobě zahrne pouze do jedné ekonomicky spjaté skupiny. Pro účely sledování limitu 800 % se potom zahrnuje i čistá angažovanost investičního portfolia vůči ekonomicky spjaté skupině, jejíž objem hlesl pod 10 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky.
4.	Limitům čisté angažovanosti investičního portfolia nepodléhá angažovanost vůči
4.1	centrálním vládám států zóny A,
4.2	centrálním bankám států zóny A,
4.3	centrálním vládám států zóny B, pokud příslušné pohledávky jsou denominovány a financovány v národní měně těchto vlád a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu,
4.4	centrálním bankám států zóny B, pokud příslušné pohledávky jsou denominovány a spláceny v národní měně těchto centrálních bank a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, nebo
4.5	Evropským společenstvím.
k)	Limity čisté angažovanosti investičního portfolia jsou v případě obchodníka s cennými papíry stanoveny takto:
1.	Čistá angažovanost investičního portfolia vůči jedné osobě nebo jedné ekonomicky spjaté skupině osob kromě osob uvedených v bodu 2 nesmí přesáhnout 25 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky.
2.	Čistá angažovanost investičního portfolia nesmí přesáhnout 20 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky vůči
2.1	osobě, která je osobou propojenou s obchodníkem,
2.2	ekonomicky spjaté skupině osob, v níž alespoň jedna osoba je osobou propojenou s obchodníkem,
2.3	ekonomicky spjaté skupině osob s tím, že alespoň na jedné osobě má kvalifikovanou účast osoba propojená s obchodníkem,
2.4	právnickým osobám, ve kterých má obchodník kvalifikovanou účast, nebo
2.5	ekonomicky spjaté skupině osob, v níž alespoň jedna osoba je právnickou osobou, ve které má obchodník kvalifikovanou účast.
3.	Úhrn čistých angažovaností investičního portfolia vůči osobám nebo ekonomicky spjatým skupinám osob podle bodů 1 a 2, vůči nimž čistá angažovanost dosahuje 10 a více procent součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky, nesmí přesáhnout 800 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky. Pokud je osoba zařazena ve více ekonomicky spjatých skupinách osob (kromě případu, kdy je angažovanost rozdělena na poloviny), pro účely tohoto limitu obchodník čistou angažovanost investičního portfolia vůči této osobě zahrne pouze do jedné ekonomicky spjaté skupiny. Pro účely sledování limitu 800 % obchodník potom zahrnuje i čistou angažovanost investičního portfolia vůči skupině, jejíž objem klesl pod 10 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého o odčitatelné položky.
4.	Limitům čisté angažovanosti investičního portfolia nepodléhá angažovanost vůči
4.1	centrálním vládám států zóny A,
4.2	centrálním bankám států zóny A,
4.3	centrálním vládám států zóny B, pokud příslušné pohledávky jsou denominovány a spláceny v národní měně osoby anebo v národní měně společné jak pro osobu, tak pro poskytovatele zajištění, a nedošlo k restrukturalizaci státního dluhu daného státu,
4.4	centrálním bankám států zóny B, pokud příslušné pohledávky jsou denominovány a spláceny v národní měně osoby anebo v národní měně společné jak pro osobu, tak pro poskytovatele zajištění, a nedošlo k restrukturalizaci státního dluhu daného státu,
4.5	Evropským společenstvím, nebo
4.6	úvěrovým institucím se sídlem ve státech zóny A, obchodníkům a zahraničním obchodníkům, uznaným clearingovým centrům, uznaným burzám se sídlem ve státech zóny A a Garančnímu fondu burzy se zbytkovou splatností menší než 60 dnů.

II.	Angažovanost obchodního portfolia podle dosavadních pravidel pro banky a obchodníky s cennými papíry

a)	Při stanovení angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se postupuje takto:
1.	Angažovaností obchodního portfolia vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob se rozumí součet dlouhých pozic podle bodu 2.
2.	Vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob se stanoví tyto dlouhé pozice, které se označují kladným znaménkem, a krátké pozice, které se označují záporným znaménkem:
2.1	úrokové pozice,
2.2	akciové pozice,
2.3	cenové rozdíly mezi reálnou hodnotou a sjednanou vypořádací cenou úrokových, akciových a komoditních nástrojů u obchodů nevypořádaných do stanoveného dne vypořádání, pokud jsou tyto nástroje nakupovány,
2.4	cenové rozdíly mezi sjednanou vypořádací cenou a reálnou hodnotou úrokových, akciových a komoditních nástrojů u obchodů nevypořádaných do stanoveného dne vypořádání, pokud jsou tyto nástroje prodávány,
2.5	úvěrové ekvivalenty, stanovené podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv, reverzních rep, rep, výpůjček a půjček cenných papírů a komodit sjednaných s osobou nebo s osobami, které tvoří ekonomicky spjatou skupinu,
2.6	úvěrové ekvivalenty derivátů, stanovené podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv, sjednaných s osobou nebo osobami, které tvoří ekonomicky spjatou skupinu nebo úvěrový ekvivalent náležející do obchodního portfolia, pokud je uzavřena dvoustranná dohoda o uzavíracím započtení, stanovený podle ustanovení v této příloze o hodnotě rizikově vážených aktiv,
2.7	rozdíly dlouhých a krátkých pozic u ostatních nástrojů obchodního portfolia vyplývajících z dalších obchodů.
Každá pozice je zařazena pouze do jedné z pozic podle bodu 2.1 až 2.7.
3.	Do angažovanosti obchodního portfolia vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob se nezahrnují odčitatelné položky od kapitálu a v případě obchodníka s cennými papíry také angažovanosti vůči úvěrovým institucím se sídlem ve státech zóny A, obchodníkům a zahraničním obchodníkům, uznaným clearingovým centrům, uznaným burzám se sídlem ve státech zóny A a Garančnímu fondu burzy se zbytkovou splatností menší než 60 dnů.
4.	Obchodník s cennými papíry může z angažovanosti obchodního portfolia vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob vyloučit
4.1	pozice vyplývající ze zprostředkování úpisu akcií nebo dluhopisů v případě, že tyto akcie nebo dluhopisy jsou bezpodmínečně upsány třetí osobou, nebo
4.2	části pozic podle tabulky č. 11 v této příloze vyplývajících ze zprostředkování úpisu akcií nebo dluhopisů v případě, že nedošlo k upsání předmětných akcií nebo dluhopisů třetí osobou do stanoveného pracovního dne podle tabulky č. 11 v této příloze ode dne, ke kterému se obchodník zavázal sám předmětné akcie nebo dluhopisy upsat.
b)	Při výpočtu kapitálového požadavku k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se v případě banky postupuje takto:
1.	Pro každou osobu se stanoví rozdíl mezi čistou angažovaností investičního portfolia odpovídající limitu čisté angažovanosti investičního portfolia vůči osobě a čistou angažovaností investičního portfolia vůči osobě. Tento kladný rozdíl se nazývá zbytková angažovanost vůči osobě.
2.	Dlouhé a krátké pozice obchodního portfolia vůči osobě se sečtou. V případě osoby, kterou je úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny B, pokud původní splatnost pohledávky za touto úvěrovou institucí je do 1 roku včetně a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, nebo kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny A, se součet násobí koeficientem 0,2. Je-li tento součet, v případě uvedených úvěrových institucí násobený koeficientem 0,2, menší než zbytková angažovanost vůči osobě, kapitálový požadavek k riziku angažovanosti obchodního portfolia je roven nule. V opačném případě se kapitálový požadavek k riziku angažovanosti podle dosavadních pravidel počítá podle postupu uvedeného v bodech 3 až 7.
3.	Pro účely propočtu kapitálového požadavku k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se přiřadí dlouhým pozicím koeficienty takto:
3.1	úrokovým pozicím koeficienty podle tabulky č. 5 v této příloze této vyhlášky,
3.2	akciovým pozicím koeficienty pro stanovení kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel,
3.3	ostatním pozicím koeficienty rovné součinu 0,08 a rizikové váhy podle tabulky č. 1 v této příloze.
V případě osoby, kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny B, pokud původní splatnost pohledávky za touto úvěrovou institucí je do jednoho roku včetně a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, nebo kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny A, se tyto pozice násobí koeficientem 0,2.
4.	Všechny krátké pozice se sečtou. V případě osoby, kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny B, pokud původní splatnost pohledávky za touto úvěrovou institucí je do jednoho roku včetně a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, nebo kterou je úvěrová instituce se sídlem ve státě zóny A, se tyto pozice násobí koeficientem 0,2. Dlouhé pozice se pak uspořádají vzestupně do jedné posloupnosti podle koeficientů. Dále se postupně kompenzuje součet krátkých pozic s dlouhými pozicemi posloupnosti s tím, že se postupuje od položek s nejvyšším koeficientem. Výsledkem je posloupnost zbývajících dlouhých pozic.
5.	Postupně se kompenzuje zbytková angažovanost vůči osobě se zbývajícími dlouhými pozicemi s tím, že se postupuje od pozic s nejnižším koeficientem. Tím se obdrží výsledná posloupnost dlouhých pozic.
6.	Kapitálový požadavek k riziku angažovanosti obchodního portfolia vůči osobě se stanoví sečtením součinů dlouhých pozic výsledné posloupnosti a příslušného koeficientu podle bodu 3 a korekčního faktoru podle tabulky č. 6 v této příloze.
7.	Výše korekčního faktoru je závislá na četnosti převýšení součtu dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia vůči osobě podle bodu 2 nad zbytkovou angažovaností vůči osobě během devíti pracovních dnů předcházejících dni vykazování a na velikosti převýšení v den vykazování. Korekční faktor ve sloupci A tabulky č. 6 v této příloze se použije, pokud došlo k tomuto převýšení ve všech deseti pracovních dnech. Jestliže převýšení trvalo méně než deset pracovních dnů, použije se korekční faktor ve sloupci B.
8.	Postup podle bodů 1 až 7 se uplatňuje ve vztahu k osobě pro každé převýšení limitu čisté angažovanosti investičního portfolia v obchodním portfoliu. V případě ekonomicky spjaté skupiny osob se uplatní postup písmene a) bodu 2 a návazně se uplatní postup podle bodů 1 až 7 pro každé převýšení limitu čisté angažovanosti investičního portfolia. Jednotlivé kapitálové požadavky se sečtou, čímž se obdrží kapitálový požadavek k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel.
9.	Součet dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia vůči osobě podle bodu 2 nesmí přesáhnout 500 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého 0 odčitatelné položky. Tento limit platí pouze v případě, že limit čisté angažovanosti investičního portfolia je překračován nejvýše 10 po sobě jdoucích pracovních dnů. V případě, že limit je překračován více než 10 po sobě jdoucích pracovních dnů, nesmí součet všech překročení v těchto jednotlivých dnech převýšit 600 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého 0 odčitatelné položky.
10.	Jakékoliv operace vedoucí k umělému snižování kapitálového požadavku k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel nelze provádět.
c)	Při výpočtu kapitálového požadavku k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel se v případě obchodníka s cennými papíry postupuje taldo:
1.	Obchodník stanoví pro každou osobu rozdíl mezi čistou angažovaností investičního portfolia odpovídající limitu čisté angažovanosti investičního portfolia a čistou angažovaností investičního portfolia. Tento rozdíl se nazývá zbytková angažovanost vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob.
2.	Obchodník sečte dlouhé a krátké pozice obchodního portfolia vůči osobě. Je-li tento součet menší než zbytková angažovanost, kapitálový požadavek k riziku angažovanosti je roven 0. V opačném případě obchodník počítá kapitálový požadavek k riziku angažovanosti podle postupu uvedeného v bodech 3 až 7.
3.	Obchodník pro účely propočtu kapitálového požadavku k riziku angažovanosti obchodního portfolia podle dosavadních pravidel přiřadí dlouhým pozicím koeficienty takto:
3.1	úrokovým pozicím koeficienty podle tabulky č. 5 v této příloze,
3.2	akciovým pozicím koeficienty specifického akciového rizika použité při výpočtu kapitálového požadavku ke specifickému akciovému riziku obchodního portfolia podle dosavadních pravidel,
3.3	ostatním pozicím koeficienty rovné součinu 0,08 a rizikové váhy podle tabulky č. 1 v této příloze.
4.	Obchodník sečte všechny krátké pozice. Dlouhé pozice obchodník pak uspořádá vzestupně do jedné posloupnosti podle koeficientů. Dále postupně kompenzuje součet krátkých pozic s dlouhými pozicemi posloupnosti s tím, že postupuje od položek s nejvyšším koeficientem. Výsledkem je posloupnost zbývajících dlouhých pozic.
5.	Obchodník postupně kompenzuje zbytkovou angažovanost se zbývajícími dlouhými pozicemi s tím, že postupuje od pozic s nejnižším koeficientem. Tím obdrží výslednou posloupnost dlouhých pozic.
6.	Kapitálový požadavek k riziku angažovanosti vůči osobě nebo ekonomicky spjaté skupině osob podle dosavadních pravidel obchodník stanoví sečtením součinů dlouhých pozic výsledné posloupnosti a příslušného koeficientu podle bodu 3 a korekčního faktoru podle tabulky č. 6 v této příloze.
7.	Výše korekčního faktoru je závislá na četnosti převýšení součtu dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia vůči osobě ve smyslu bodu 2 nad zbytkovou angažovaností během 9 pracovních dnů předcházejících dni vykazování a na velikosti převýšení v den vykazování. Korekční faktor ve sloupci A tabulky č. 6 v této příloze obchodník použije, pokud došlo k tomuto převýšení ve všech 10 pracovních dnech. V opačném případě (převýšení trvalo méně než 10 pracovních dnů) obchodník použije korekční faktor ve sloupci B.
8.	Obchodník uplatňuje postup podle bodů 1 až 7 ve vztahu k osobě pro každé převýšení limitu čisté angažovanosti investičního portfolia v obchodním portfoliu. V případě ekonomicky spjaté skupiny osob obchodník uplatní postup podle písmene a) bodu 2 a návazně uplatní postup podle bodů 1 až 7 pro každé převýšení limitu čisté angažovanosti investičního portfolia. Jednotlivé kapitálové požadavky sečte, čímž obdrží kapitálový požadavek k riziku angažovanosti podle dosavadních pravidel.
9.	Rozdíl součtu dlouhých a krátkých pozic obchodního portfolia vůči osobě podle bodu 2 a zbytkové angažovanosti podle bodu 1 vůči osobě nesmí přesáhnout v den vykazování 500 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého 0 odčitatelné položky. Tento limit platí pouze v případě, že limit čisté angažovanosti investičního portfolia je překračován nejvýše 10 po sobě jdoucích pracovních dnů. V případě, že limit je překračován více než 10 po sobě jdoucích pracovních dnů, nesmí součet všech překročení v těchto jednotlivých dnech převýšit 600 % součtu původního a dodatkového kapitálu sníženého 0 odčitatelné položky.

III.	Angažovanost podle dosavadních pravidel pro družstevní záložny

a)	Při stanoveni hrubé angažovanosti investičního portfolia se postupuje takto:
1.	Hrubou angažovaností vůči osobě se rozumí veškeré nástroje družstevní záložny, které jsou rozvahovými nebo podrozvahovými aktivy zahrnutými do investičního nebo obchodního portfolia, které představují rozvahovou nebo podrozvahovou pohledávku družstevní záložny za touto osobou nebo angažovanost družstevní záložny vůči této osobě v souvislosti s podrozvahovým aktivem podle tabulky č. 2 v této příloze nebo cenný papír vydaný touto osobou nebo jiný cenný papír stvrzující závazek této osoby vůči družstevní záložně. Pro účely stanovení hrubé angažovanosti se započítávají veškeré nástroje bez zohlednění opravných položek nebo rezerv, které byly vytvořeny ke konkrétnímu rozvahovému aktivu nebo k pokrytí závazku nebo výdaje z konkrétního podrozvahového aktiva. Při stanovení hrubé angažovanosti družstevní záložna nezohledňuje pohledávky, u kterých byl uplatněn odpis, v rozsahu tohoto odpisu.
2.	Deriváty se započítávají do hrubé angažovanosti družstevní záložny vůči osobě, která je příslušnou smluvní stranou obchodu, v hodnotě úvěrového ekvivalentu.
3.	Družstevní záložna při stanovení hrubé angažovanosti nezahrnuje nástroje podle bodu 1 související s řádným průběhem vypořádání měnových operací, pokud termín jejich řádného vypořádání nepřesahuje 48 hodin po provedení úhrady družstevní záložnou, a nástroje podle bodu 1 související s řádným průběhem vypořádání nákupu nebo prodeje cenných papírů, pokud termín jejich řádného vypořádání nepřesahuje 5 pracovních dnů od provedeni úhrady nebo dodání cenných papírů družstevní záložnou.
4.	V případě reverzního repa, repa, výpůjčky a půjčky cenných papírů se do hrubé angažovanosti zahrnují původní pozice převáděných podkladových nástrojů. V případě reverzního repa družstevní záložna do portfolia zahrnuje poskytnutý úvěr, v případě repa cenný papír převáděný družstevní záložnou.
b)	Od hrubé angažovanosti družstevní záložny vůči osobě lze po dobu trvání zajištění odečíst při dodržení podmínek pro zohlednění zajištění pro účely snížení rizikové váhy podle ustanovení této přílohy ty její části, které jsou plně zajištěny zástavním právem k pohledávkám na vyplacení vkladu z účtu vedeného u této družstevní záložny.
c)	Od hrubé angažovanosti družstevní záložny vůči osobě lze po dobu trvání zajištění odečíst a převést do angažovanosti vůči jiné osobě, za kterou družstevní záložna eviduje pohledávku vyplývající z tohoto zajištění nebo která je povinna na základě tohoto zajištění uhradit příslušný závazek osoby vůči družstevní záložně nebo která je emitentem cenného papíru zastaveného na základě příslušného zajištění ve prospěch družstevní záložny, ty její části, které
1.	jsou při dodržení podmínek pro zohlednění zajištění pro účely snížení rizikové váhy podle ustanovení této přílohy plně zajištěny ručením, zárukou vydanou nebo pevnou termínovou operací s úvěrovými nástroji sjednanou s
1.1	centrální vládou státu zóny A,
1.2	centrální bankou státu zóny A,
1.3	Evropskými společenstvími,
1.4	orgánem územního celku státu zóny A,
1.5	orgánem územní samosprávy státu zóny A,
1.6	mezinárodní finanční institucí,
1.7	centrální vládou nebo centrální bankou státu zóny B za předpokladu, že pohledávka je denominována a financována v národní měně společné jak pro dlužníka, tak pro ručitele,
1.8	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, přísluší-li pohledávkám za touto úvěrovou institucí podle tabulky č. l v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo
1.9	obchodníkem s cennými papíry se sídlem ve státě zóny A, přísluší-li pohledávkám za tímto obchodníkem s cennými papíry podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo
2.	jsou při dodržení podmínek pro zohlednění zajištění pro účely snížení rizikové váhy podle ustanovení této přílohy plně zajištěny zástavním právem k dluhopisu vydaným
2.1	centrální vládou státu zóny A,
2.2	centrální bankou státu zóny A,
2.3	Evropskými společenstvími,
2.4	orgánem územního celku státu zóny A, nebo
2.5	orgánem územní samosprávy státu zóny A,
3.	jsou při dodržení podmínek pro zohlednění zajištění pro účely snížení rizikové váhy podle ustanovení této přílohy a písmene i) plně zajištěny zástavním právem k dluhopisu vydaným
3.1	mezinárodní finanční institucí,
3.2	úvěrovou institucí se sídlem ve státě zóny A, přísluší-li pohledávkám za touto úvěrovou institucí podle tabulky č. l v této příloze riziková váha do 0,20 včetně, nebo
3.3	obchodníkem s cennými papíry se sídlem ve státě zóny A, přísluší-li pohledávkám za tímto obchodníkem s cennými papíry podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně,
4.	jsou plně zajištěny směnkou se stanovenou splatností do jednoho roku, ze které vyplývá povinnost úhrady dlužné částky jinou osobou, literou je úvěrová instituce ve státě zóny A nebo B, přísluší-li pohledávce za touto úvěrovou institucí podle tabulky č. 1 v této příloze riziková váha do 0,20 včetně.
d)	Od hrubé angažovanosti družstevní záložny lze odečíst také nepoužité části úvěrových příslibů, jestliže oprávnění družstevní záložny kdykoliv zrušit úvěrový příslib je bezpodmínečné, neměnitelné a neodvolatelné.
e)	Pro účely podle písmene a) a b) musí být zajištění sjednáno tak, aby družstevní záložna mohla dosáhnout uspokojení pohledávky, pokud osoba, lderá je dlužníkem, svým závazkům nedostojí.
f)	Čistou angažovaností družstevní záložny vůči osobě s výjimkou úvěrové instituce podle písmene g) a h) se rozumí hrubá angažovanost vůči této osobě po odečtení položek podle písmene a) až c).
g)	Čistou angažovaností družstevní záložny vůči jiné družstevní záložně se sídlem ve státě zóny A se rozumí hrubá úvěrová angažovanost vůči této družstevní záložně po odečtení položek podle písmene a) až c) násobená koeficientem 0,2.
h)	Čistou angažovaností družstevní záložny vůči úvěrové instituci se sídlem ve státě zóny A, která není družstevní záložnou, se rozumí hrubá angažovanost vůči této úvěrové instituci po odečtení její části, která nepodléhá limitům čisté angažovanosti, a po odečtení položek podle písmene a) až c). Pro účely stanovení čisté angažovanosti vůči této úvěrové instituci se hodnota hrubé angažovanosti vůči této úvěrové instituci
1.	vyplývající z nástrojů podle písmene a) bodu 1 s původní splatnost více než 1 rok, avšak nepřesahuje 3 roky, a které nelze zahrnout ani zčásti do kapitálu této úvěrové instituce, násobí koeficientem 0,2,
2.	představující pohledávku za touto úvěrovou institucí vyplývající z dluhových nástrojů s původní splatností přesahující 3 roky, kterou nelze ani zčásti zahrnout do kapitálu, této úvěrové instituce, nástroji násobí koeficientem 0,5. Tento postup lze využít za předpokladu, že dluhové nástroje vydané touto institucí jsou skutečně obchodovatelné na trhu sestávajícím z profesionálních operátorů a jsou na tomto trhu denně kotovány nebo pokud jejich vydání schválily příslušné orgány členského státu této úvěrové instituce.
i)	Pro účely převedení úvěrové angažovanosti podle písmene c) bodu 3 nesmí být jiná, osoba, která emitovala příslušné dluhopisy, ekonomicky spjatou osobou s dlužníkem. Dluhopisy nesmí být emitent oprávněn zahrnout ani zčásti do jeho kapitálu. Dluhopisy jsou oceňovány reálnou hodnotou. Celková hodnota dluhopisů zastavených ve prospěch družstevní záložny na základě příslušného zajištění musí přesahovat hodnotu pohledávky družstevní záložny za dlužníkem alespoň o 50 %.
j)	Při stanovení angažovanosti vůči skupině osob se postupuje takto:
1.	Čistou angažovaností vůči skupině dvou a více osob, které jsou navzájem propojeny tím, že jedna z osob ovládá jinou osobu, nebo jejichž vzájemné vztahy jsou takové povahy, že finanční těžkosti jedné z osob mohou způsobit, že alespoň jedna z ostatních nebude řádně plnit své závazky (dále v této části přílohy jen „ekonomicky spjatá skupina osob“), vůči nimž družstevní záložna eviduje nástroje, které způsobují její úvěrovou angažovanost vůči těmto osobám, se rozumí součet čistých angažovaností družstevní záložny vůči jednotlivým osobám, lderé jsou členy této ekonomicky spjaté skupiny, podle písmene f) až h).
2.	Pro účely podle bodu 1 při vyhodnocování povahy vzájemných vztahů skupiny osob, družstevní záložna zejména posuzuje, zda
2.1	jedna osoba má kvalifikovanou účast na jiné osobě. Kvalifikovanou účastí osoby na jiné právnické osobě se rozumí přímý nebo nepřímý podíl nebo jejich součet, který představuje alespoň 10% podíl na základním kapitálu nebo hlasovacích právech této právnické osoby nebo možnost uplatňování významného vlivu na řízení této právnické osoby. Nepřímým podílem se rozumí podíl držený prostřednictvím ovládané osoby nebo osob;
2.2	stejná osoba má kvalifikovanou účast na dvou nebo více organizačně nezávislých osobách,
2.3	osoby mají společného vedoucího zaměstnance, stejného člena statutárního orgánu nebo dozorčí rady nebo vedoucí zaměstnanci, členové statutárního orgánu nebo dozorčí rady těchto osob jsou osobami blízkými,
2.4	osoby jsou propojeny zárukami nebo úvěry, nebo
2.5	osoby jsou spjaty vzájemnými obchodními vztahy, například dodávkami zboží.
3.	V případě, že podíly na dané osobě mají dvě osoby zařazené do různých ekonomicky spjatých skupin a podíly těchto osob jsou stejné, lze hrubou angažovanost ve vztahu k této osobě rozdělit na poloviny a tyto zahrnout do angažovanosti ve vztahu k oběma ekonomicky spjatým skupinám. V ostatních případech, kdy osoba podléhá rovnocennému vlivu více než dvou osob, lze rozhodnout, do jaké ekonomicky spjaté skupiny bude celkový objem angažovanosti vůči dané osobě trvale zařazen.
k)	Limity čisté angažovanosti portfolia jsou v případě družstevní záložny stanoveny takto:
1.	Čistá angažovanost družstevní záložny vůči jedné osobě nebo jedné ekonomicky spjaté skupině osob s výjimkou osob uvedených v bodu 2 a 4 nesmí přesáhnout 25 % kapitálu družstevní záložny.
2.	Čistá angažovanost družstevní záložny nesmí přesáhnout 20 % jejího kapitálu vůči osobě, která má kvalifikovanou účast na družstevní záložně nebo vůči ekonomicky spjaté skupině osob, jejímž členem je alespoň jedna osoba s kvalifikovanou účastí na družstevní záložně.
3.	Úhrn čistých angažovaností družstevní záložny vůči osobám nebo ekonomicky spjatým skupinám osob podle bodu 1 a 2, vůči nimž čistá angažovanost dosahuje 10 a více procent kapitálu družstevní záložny, nesmí přesáhnout 800 % kapitálu družstevní záložny. Pokud je osoba zařazena ve více ekonomicky spjatých skupinách osob, nejedná-li se o případ, kdy je angažovanost rozdělena na poloviny, zahrne se pro účely limitu úhrnu čistých angažovaností portfolia čistá angažovanost vůči této osobě pouze do jedné ekonomicky spjaté skupiny. Klesla-li čistá angažovanost vůči ekonomicky spjaté skupině osob v důsledku zahrnutí čisté angažovanosti vůči osobě podle předchozí věty do čisté angažovanosti vůči jiné ekonomicky spjaté skupině osob pod 10 % kapitálu družstevní záložny, zahrne se pro účely sledování limitu úhrnu čistých angažovaností družstevní záložny i čistá angažovanost vůči této ekonomicky spjaté skupině osob, která nezahrnuje čistou angažovanost vůči této osobě.
4.	Limitům čisté angažovanosti družstevní záložny nepodléhá angažovanost vůči
4.1	centrálním vládám států zóny A,
4.2	centrálním bankám států zóny A,
4.3	centrálním vládám států zóny B, pokud příslušné pohledávky nebo jiné nástroje způsobující angažovanost družstevní záložny jsou denominovány a financovány v národní měně těchto vlád a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu,
4.4	centrálním bankám států zóny B, pokud příslušné pohledávky nebo jiné nástroje způsobující angažovanost družstevní záložny jsou denominovány a mají být uhrazeny v národní měně těchto centrálních bank a nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu,
4.5	Evropským společenstvím, nebo
4.6	úvěrové instituci, která není družstevní záložnou, a tato angažovanost vyplývá z nástrojů podle písmene a) bodu 1, jejichž původní splatnost je do 1 roku včetně a zároveň nelze takovou angažovanost zahrnout ani zčásti do kapitálu této úvěrové instituce.

Tabulka č. 1
Rizikové váhy aktiv	
riziková váha	druh rozvahového aktiva	
0	1. pokladní hodnoty, 2. pohledávky za centrálními vládami států zóny A, popřípadě přímo za těmito státy, včetně pohledávek, které jsou těmito vládami, popřípadě stáry zaručeny, například pohledávky a) pojištěné Exportní garanční a pojišťovací společností, a.s., podle § 8 odst. 1 písm. a) zákona č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, nebo pojištěné jinou osobou, pokud rizikovou váhu 0 přiznává pojištění poskytovanému touto osobou příslušný zahraniční orgán dohledu, b) za Českou exportní bankou, a.s., které jsou zaručeny zárukou státu podle § 8 odst. 1 písm. b) zákona č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, c) za Českou konsolidační agenturou, 3. pohledávky za Evropskými společenstvími, 4. pohledávky za centrálními bankami států zóny A, 5. pohledávky za centrálními vládami států zóny B denominované a splácené v národní méně daného státu, pokud nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, 6. pohledávky za centrálními bankami států zóny B denominované a splácené v národní měně daného státu, pokud nedošlo k restrukturalizaci dluhu daného státu, 7. reálné hodnoty derivátů, 8. aktiva, která jsou odečitatelnou položkou od kapitálu, 9. pohledávky zajištěné zástavním právem k dluhopisům, vkladním listům a penězům, uznatelným pro účely rizikově vážených aktivech, 10. pohledávky za vládami územních celků států zóny A a za orgány územní samosprávy států zóny A, pokud těmto vládám a orgánům přiznává rizikovou váhu 0 příslušný zahraniční orgán dohledu a tuto skutečnost oznámil Evropské komisi,	
0,20	1. pohledávky za úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny A kromě pohledávek, které jsou součástí kapitálových investic odečítaných od kapitálu a kromě pohledávek, kterým přísluší riziková váha 1,00, 2. pohledávky za úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny B s původní splatností nejvýše jeden rok kromě pohledávek, kterým přísluší riziková váha 1,00, 3. pohledávky za mezinárodními finančními institucemi, 4. pohledávky za vládami územních celků států zóny A, kterým nepřísluší riziková váha 0, 5. pohledávky za orgány územní samosprávy států zóny A, kterým nepřísluší riziková váha 0, 6. pohledávky za obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A kromě pohledávek, které jsou součástí kapitálových investic odečítaných od kapitálu, a kromě pohledávek, kterým přísluší riziková váha 1,00, 7. pohledávky za uznanými clearingovými centry a burzami se sídlem ve státech zóny A, 8. finanční nástroje v procesu inkasa.	
0,50	1. pohledávky zajištěné zástavním právem k nemovitostem uznatelným pro účely rizikově vážených aktivech, 2. pohledávky z cenných papírů uznatelným pro účely rizikově vážených aktivech.	
1,00	Všechna ostatní aktiva, která nejsou uvedena výše, zejména 1. kapitálové investice do úvěrových a finančních institucí, které nejsou odečitatelnou položkou, 2. kapitálové investice do právnických osob kromě úvěrových a finančních institucí, 3. pohledávky za úvěrovými intitucemi se sídlem ve státech zóny A a obchodníky s cennými papíry se sídlem ve státech zóny A, u kterých byl prohlášen konkurs nebo byla odebrána licence nebo bylo povoleno vyrovnání nebo jsou v likvidaci nebo u kterých byla zavedena nucená správa. To neplatí v případě pohledávek, které jsou odečitatelnou položkou; 4. pohledávky za právnickými osobami kromě úvěrových institucí a obchodníků s cennými papíry, kromě pohledávek odečítaných, a pohledávky za fyzickými osobami, 5. pohledávky za centrálními vládami států zóny B, kterým nepřísluší riziková váha 0, a za institucemi podporovanými centrálními vládami států zóny B, 6. pohledávky za centrálními bankami států zóny B, kterým nepřísluší riziková váha 0, 7. pohledávky za vládami územních celků států zóny B a za orgány územní samosprávy států zóny B, 8. pohledávky za úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny B s původní splatností nejvýše jeden rok, u kterých byla zavedena nucená správa, prohlášen konkurs nebo povoleno vyrovnání nebo jsou v likvidaci, 9. pohledávky za úvěrovými institucemi se sídlem ve státech zóny B s původní splatností delší než jeden rok, které nejsou odečitatelnou položkou, 10. nesplacená část emise akcií vč. emisního ážia emitovaných členy regulovaného konsolidačního celku, 11. pohledávky za právnickými osobami - finančními institucemi, kterým nepřísluší riziková váha 0,2 12. hmotný majetek, pokud není odčitatelnou položkou, 13. pohledávky za vládou podporovanými institucemi podle této přílohy.	

Tabulka č. 2
Konverzní faktory podrozvahových aktiv	
konverzní faktor	vybrané podrozvahové aktivum	
0	poskytnuté odvolatelné úvěrové přísliby včetně příslibů k uložení vkladu, s původní splatnosti do jednoho roku včetně, odvolatelné bezpodmínečně, kdykoliv a bez výpovědní lhůty,	
0,20	poskytnuté zániky z otevření a potvrzení neodvolatelných dokumentárních akreditivů, u nichž byla uzavřena zástavní smlouva k obchodovaným komoditám,	
0,50	1. poskytnuté úvěrové přísliby včetně příslibů k uložení vkladu, kterým nepřísluší konverzní faktor 0, 2. poskytnuté neplatební záruky včetně neodvolatelných záložních akreditivů (standby letter of credit), 3. poskytnuté záruky z otevření a potvrzení neodvolatelných dokumentárních akreditivů, kterým nepřísluší konverzní faktor 0,20, 4. poskytnuté přísliby bankovních záruk,	
1,00	1. poskytnuté platební záruky včetně neodvolatelných záložních akreditivů (standby letter of credit) a pevných termínových operací s úvěrovými nástroji, které jsou podle účetních postupů považovány za poskytnuté záruky, 2. poskytnuté záruky z prodaných směnek, 3. poskytnutá směnečná rukojemství, 4. poskytnutá přijetí směnek, 5. pohledávky z vkladů a úvěrů z pevných termínových operací a delta ekvivalenty pohledávek z vkladů a úvěrů opcí, pohledávky na dluhopisy, směnky a akcie z pevných termínových operací a delta ekvivalenty pohledávek na dluhopisy, směnky a akcie z opcí.	

Tabulka č. 3
Konverzní faktory derivátů	
	deriváty	
	úrokové2)	měnové včetně derivátů na měnové zlato	akciové a úvěrové	na drahé kovy kromě derivátů na měnové zlato	na ostatní komodity3)	
zbytková splatnost1) 1. do 1 roku včetně 2. od 1 roku do 5 let 3. nad 5 let	0 0,005 0,015	0,01 0,05 0,075	0,06 0,08 0,10	0,07 0,07 0,08	0,10 0,12 0,15	

1)	U derivátů, u kterých dochází k vypořádání v určitých přesně stanovených datech a kde podmínky vypořádání jsou takové, že reálná hodnota derivátů k těmto datům je nulová, se za zbytkovou splatnost považuje doba do následujícího takového data. U těchto derivátů v případě úrokových nástrojů se zbytkovou splatností nad jeden rok konverzní faktor nemůže být nižší než 0,005. Důvodem pro toto spodní omezení je, že i když výše uvedené charakteristiky derivátů omezují potenciální cenové pohyby dlouhodobých derivátů do nejbližšího data vypořádání, takový derivát přesto představuje dlouhodobý závazek a tudíž větší riziko než derivát s krátkou zbývající splatností. Spodní hranice zajišťuje, že kapitálový požadavek k takovému derivátu není nikdy nulový.
2)	U úrokových swapů typu proměnlivá úroková míra/proměnlivá úroková míra v jedné měně je propočet úvěrového ekvivalentu založen pouze na stanovení reálné hodnoty nástroje, to znamená, že konverzní faktory se považují za nulové.
3)	Do této kategorie derivátů se zařazují deriváty na komodity kromě měnového zlata a drahých kovů.

Tabulka č. 4
Úvěrové riziko obchodního portfolia - konverzní faktory vypořádacího rizika	
počet pracovních dnů po stanoveném dnu vypořádání	sloupec A	sloupec B	
5 - 15	0,08	0,005	
16 - 30	0,50	0,040	
31 - 45	0,75	0,090	
46 a více	1,00	-	

Tabulka č. 5
Specifické úrokové riziko - koeficienty	
nástroj	koeficient	
Vládní nástroje	0	
Kvalifikované nástroje se zbytkovou splatností nižší než 6 měsíců včetně	0,0025	
Kvalifikované nástroje se zbytkovou splatnosti od 6 do 24 měsíců včetně	0,01	
Kvalifikované nástroje se zbytkovou splatností vyšší než 24 měsíců	0,016	
Ostatní nástroje	0,08	

Tabulka č. 6
Kapitálový požadavek k riziku angažovanosti obchodního portfolia - korekční faktor	
převýšení podle § 24 odst. 7 v den vykazování	korekční faktor	
	A	B	
do 40 % včetně kapitálu regulovaného konsol. cellu	2	2	
od 40 do 60 % včetně kapitálu regul. konsol. celku	3	2	
od 60 do 80 % včetně kapitálu regul. konsol. celku	4	2	
od 80 do 100 % včetně kapitálu regul. konsol. celku	5	2	
od 100 do 250 % včetně kapitálu regul. konsol. celku	6	2	
nad 250 % kapitálu regul. konsol. celku	9	2	

Tabulka č. 7
Obecné úrokové riziko, metoda splatností - koeficienty	
	časové pásmo	koeficient	předpokládaná změna úrokových měr v %	
	kuponová míra 3 % a vyšší	kuponová míra nižší než 3 %			
zóna 1	do 1 měsíce včetně 1 až 3 měsíce včetně 3 až 6 měsíců včetně 6 až 12 měsíců včetně	do 1 měsíce včetně 1 až 3 měsíce včetně 3 až 6 měsíců včetně 6 až 12 měsíců včetně	0 0,002 0,004 0,007	1,00 1,00 1,00 1,00	
zóna 2	1 až 2 roky včetně 2 až 3 roky včetně 3 až 4 roky včetně	1,0 až 1,9 let včetně 1,9 až 2,8 let včetně 2,8 až 3,6 let včetně	0,0125 0,0175 0,0225	0,90 0,80 0,75	
zóna 3	4 až 5 let včetně 5 až 7 let včetně 7 až 10 let včetně 10 až 15 let včetně 15 až 20 let včetně nad 20 let	3,6 až 4,3 let včetně 4,3 až 5,7 let včetně 5,7 až 7,3 let včetně 7,3 až 9,3 let včetně 9,3 až 10,6 let včetně 10,6 až 12 let včetně 12 až 20 let včetně nad 20 let	0,0275 0,0325 0,0375 0,045 0,0525 0,06 0,08 0,125	0,75 0,70 0,65 0,60 0,60 0,60 0,60 0,60	

Tabulka č. 8
Obecné úrokové riziko, metoda durací - předpokládané změny úrokových měr	
modifikované durace	předpokládaná změna úrokových měr v %		modifikované durace	předpokládaná změna úrokových měr v %	
zóna 1 do 1 měsíce včetně 1 až 3 měsíce včetně 3 až 6 měsíců včetně 6 až 12 měsíců včetně  zóna2 1,0 až 1,8 let včetně 1,8 až 2,6 let včetně 2,6 až 3,3 let včetně	 1,00 1,00 1,00 1,00   0,90 0,80 0,75		zóna 3 3,3 až 4,0 roky včetně 4,0 až 5,2 let včetně 5,2 až 6,8 let včetně 6,8 až 8,6 let včetně 8,6 až 9,9 let včetně 9,9 až 11,3 let včetně 11,3 až 16,6 let včetně nad 16,6 let	 0,75 0,70 0,65 0,60 0,60 0,60 0,60 0,60	

Tabulka č. 9
Akciové riziko - indexy	
Austrálie Belgie Česká republika Francie Hong Kong Irsko Itálie Japonsko Kanada Lucembursko Německo Nizozemí Maďarsko	All Ords BEL 20 PX CAC 40 Hang Seng ISEQ index MIB-30 Nikkei 225 TSE 35 Share Price Index DAX EOE 25 BUX	Mexiko Polsko Portugalsko Rakousko Řecko Singapore Spojené státy americké Španělsko Švédsko Švýcarsko Velká Británie neuvedené státy OECD	Price and Quotat. Index WIG BVL General Index ATX General Price Index SES All Share Price Index S&P 500 IBEX 35 OMX SMI FTSE 100 oficiální akciové indexy organizovaných trhů	

Tabulka č. 10
Vlastní modely- kvantitativní požadavky	
počet překročení	Plus faktor	
méně než 5 5 6 7 8 9 10 a více	0,00 0,40 0,50 0,65 0,75 0,85 1,00	

Tabulka č. 11
Upisování akcií a dluhopisů	
počet pracovních dnů po dni, ke kterému se obchodník zavázal sám předmětné nástroje upsat	Dluhopisy	Akcie	
0 dnů 1 den 2 dny 3 dny 4 dny 5 dnů 6 a více dnů	0 % 10 % 25 % 25 % 50 % 75 % 100 %	10 % 10 % 25 % 25 % 50 % 75 % 100 %	

Tabulka č. 12
Konverzní faktory derivátů v případě družstevní záložny	
Původní doba splatnosti	úrokové kontrakty	Měnové kontrakty	
1 rok nebo méně	0,5 %	2 %	
Více než 1 rok, ale ne více než 2 roky	1 %	5 %	
Za každý další rok	1 %	3 %