Příloha k vyhlášce č. 190/1996 Sb.

1. Charakteristiky druhů pozemků pro účely katastru nemovitostí

Druh pozemku | Kód | Charakteristika
orná půda | 2 | a/ pozemky, na nichž se pravidelně pěstují obiloviny, okopaniny, pícniny,technické plodiny a jiné zemědělské plodiny,
| | b) pozemky, které jsou dočasně zatravňovány (víceleté pícniny na orné půdě),
| | c) pařeniště, skleníky a japany, pokud jsou na orné půdě;
chmelnice | 3 | pozemky vysázené chmelem;
vinice | 4 | pozemky, na kterých se pěstuje vinná réva;
zahrady | 5 | a) pozemky, na kterých se trvale a převážně pěstuje zelenina, květiny a jiné zahradní plodiny, zpravidla pro vlastní potřebu;
| | b) pozemky souvisle osázené ovocnými stromy nebo ovocnými keři až do výměry 0,25 ha, které zpravidla tvoří souvislý celek s obytnými a hospodářskými budovami,
| | c) školky ovocných nebo okrasných stromů, viničné školky a školky pro chmelovou sáď,
| | d) pařeniště; skleníky a japany, pokud nejsou na orné půdě;
ovocné sady | 6 | pozemky souvisle osázené ovocnými stromy nebo ovocnými keři o výměře nad 0,25 ha;
louky | 7 | pozemky porostlé travinami, u nichž hlavní výtěžek je seno (tráva), i když se nahodile spásají nebo jsou za účelem zúrodnění rozorány;
pastviny | 8 | pozemky porostlé travinami, které jsou určeny k trvalému spásání, i když se nahodile sečou;
lesní pozemky | 10 | pozemky s lesními porosty a plochy na nichž byly lesní porosty odstraněny za účelem jejich obnovy, lesní průseky a nezpevněné lesní cesty, nejsou-li širší než 4 m, a pozemky, na nichž byly lesní porosty dočasně odstraněny na základě rozhodnutí orgánu státní správy lesů [§ 3 odst. 1 písm. a) zákona č. 289/1995 Sb.]
vodní plochy | 11 | pozemky na nichž jsou rybníky, vodní toky, vodní nádrže, močály nebo bažiny;
zastavěné plochy a nádvoří | 13 | a) pozemky, na kterých jsou postaveny budovy, podle § 2 odst. 1 písm. b), d) a e) katastr. zákona,
| | b) nádvoří náležející k budovám podle § 1 odst. 2 písm. c) této vyhlášky;
ostatní plochy | 14 | pozemky neuvedené v předcházejících druzích pozemků s charakteristikou způsobu využití podle bodu 2 této přílohy.

2. Způsob využití nemovitostí

Způsob využití nemovitosti | Kód | Význam kódu
Druh pozemku: orná půda, chmelnice, vinice, zahrady, ovocné sady, louky a pastviny. | |
Skleník, pařeniště | 12 | Na pozemku je zřízen skleník nebo pařeniště.
Školka, topolová plantáž | 13 | Školka ovocných nebo okrasných stromů, viniční školka, školka pro chmelovou sáď nebo topolová plantáž.
Druh pozemku: lesní pozemky | |
Účelový les | 21 | Pozemek zařazený do kategorie “lesy ochranné” a “lesy zvláštního určení” podle § 7 a 8 zákona č. 289/1995 Sb.,
Bezlesí | 22 | Na pozemku jsou lesní průseky, plochy pod elektrovody, lesní školka apod. [§ 1 odst. 1 písm. b) vyhlášky č. 84/1996 Sb.]
Budova na lesním pozemku | 26 | Na pozemku je budova, ale pozemek není vyňat z lesního půdního fondu.
Zpevněná lesní komunikace | 27 | Pozemek není vyňat z lesního půdního fondu a je na něm zřízena zpevněná lesní cesta.
Druh pozemku: vodní plochy | |
Rybník | 111 | Rybník sloužící k intenzivnímu a průmyslovému chovu ryb.
Tok přírodní | 120 | Přírodní nebo upravený (regulovaný) vodní tok (např. řeka, potok).
Tok umělý | 121 | Uměle vytvořený tok (např. průplav, kanál, náhon,odpadový kanál, meliorační stoka apod.)
Vodní nádrž přírodní | 122 | Jezero, slepé říční rameno.
Vodní nádrž umělá | 123 | Uměle vytvořená vodní nádrž (např. přehrada, nádrž vytvořená zatopením vytěžených ploch, rybníky nesloužící k intenzivnímu a průmyslovému chovu ryb) s výjimkou bazénu ke koupání.
Močál, bažina | 124 |
Druh pozemku: zastavěné plochy a nádvoří | |
Průmyslový objekt | 10. | Objekt průmyslové výroby, výroby tepla a elektřiny a skladového hospodářství.
Zemědělská usedlost | 20. | Zemědělská usedlost (statek) ve vlastnictví občana (např. budova s obytnou částí, stodolou, chlévem apod.).
Zemědělská hospodářská budova | 21. | Budova zemědělského objektu náležející zemědělskému subjektu (např. administrativní budova, kravín, vepřín, skladová hala, dílna).
Objekt dopravy | 30. | Budova v objektu automobilové, železniční, lodní a civilní letecké dopravy, městské hromadné dopravy apod.
Objekt k bydlení | 40. | Budova pro bydlení (např. bytový dům, rodinný domek) nebo budova pro individuální rekreaci označená evidenčním číslem.
Rekreační objekt | 420 | Objekt pro individuální rekreaci (např. chalupa, rekreační domek) označený popisným číslem.
Objekt lesního hospodářství | 50. | Objekt lesního hospodářství (např. lesovna, hájovna, sklad, opravny, dílny, provozní budovy apod.).
Objekt občanské vybavenosti | 60. | Zařízení veřejné správy a řízení (např. úřadovny obcí, soudů, požární stanice), školské a výchovné (např. školy, internáty), kulturní a osvětové (např. divadla, kina, hrady, zámky, zoolog. zahrady), sportovní a tělovýchovné (např. sportovní haly, zimní stadiony, zařízení horské služby), zdravotnické a sociální (např. nemocnice, lékárny, ústavy sociální péče, léčebná zařízení) a obchodu a služeb (např. prodejny, hotely, restaurace, cestovní kanceláře, zařízení spojů, hromadné garáže).
Objekt technické vybavenosti | 70. | Zařízení technické vybavenosti sídel (např. zásobování plynem, teplem, elektřinou, zařízení technických služeb a vodohospodářské zařízení).
Ostatní stavební objekty | 90. | Budovy nezařazené do předchozích kategorií.
| | Bližší specifikace na třetím místě kódu:
| ..0 | Budova s číslem popisným.
| ..1 | Budova s číslem evidenčním.
| ..2 | Garáže (i označené číslem evidenčním).
| ..3 | Ostatní budovy bez čísla popisného nebo evidenčního.
| ..4 | Společný dvůr u domu s byty v osobním vlastnictví apod.
| ..5 | Zbořeniště, jiná plocha.
| ..6 | Rozestavěno.

Způsob využití nemovitosti | Kód | Význam kódu
Druh pozemku: ostatní plochy | |
Dráhy | 30 | Provozní plocha drah.
Dálnice | 31 | Dálnice včetně nájezdů na dálnici a dalších ploch sloužících provozu dálnice:
Silnice | 32 | Silnice I. až III. třídy.
Ostatní komunikace | 33 | Místní a účelové komunikace včetně parkovacích ploch, veřejných prostranství, chodníků a parkových cest.
Ostatní dopravní plochy | 36 | Plochy letišť a přístavů.
Zeleň v zástavbě | 40 | Okrasná zahrada, uliční a sídlištní zeleň.
Ostatní veřejná zeleň | 41 | Parky a jiné plochy funkční a rekreační zeleně.
Hřiště, stadiony | 50 | Hřiště, stadiony.
Koupaliště | 51 | Koupaliště u přírodních nebo uměle vytvořených vodních ploch a koupaliště s bazénem.
Ostatní sportoviště | 52 | Např. jízdárny, dostihové dráhy, střelnice; dráhy pro motoristické, vodní a lyžařské sporty, lanovky, vleky.
Rekr. a ubytovací plochy | 53 | Plochy pro lehká ubytovací a rekreační zařízení, např. autokemp, tábořiště.
Soukromá rekreační plocha | 54 | Pozemek pro účely budovy individuální rekreace
Hřbitov, urnový háj | 60 |
Kulturní a osvětové plochy | 61 | Např. botanická a zoologická zahrada, skanzen, amfiteátr, památník.
Manipulační plochy | 70 | Manipulační a skladová plocha průmyslové výroby a zeměděl. a sklad. hospodářství.
Těžba surovin | 71 | Plocha těžební činnosti, těžba nerostů a těžba surovin.
Skládka | 73 | Plocha určená ke skládce.
Jiné plochy | 90 | Plocha nezařazená do předchozích kategorií.
Staveniště | 91 | Pozemek určený pro výstavbu.
Svah, skála | 92 | Neplodná půda, např. roklina, vysoká mez s kamením, ochranná hráz, skály.

Poznámka: U druhu pozemku “zastavěné plochy a nádvoří” je výsledný kód způsobu využití nemovitosti trojmístný a vznikne spojením dvoumístného kódu charakteristiky účelu využití na prvních dvou místech s jednomístným kódem bližší specifikace nemovitosti (na posledním místě). 

3. Způsob ochrany nemovitostí

Způsob ochrany nemovitostí | Kód
Menší chráněné území (národní přírodní rezervace, přírodní rezervace, národní přírodní památka, přírodní památka) a jeho ochranné pásmo. | ..1
Rozsáhlé chráněné území (národní park, chráněná krajinná oblast) a jeho ochranné pásmo. | ..2
Menší chráněné území a jeho ochranné pásmo (1) a rozsáhlé chráněné území a jeho ochranné pásmo (2). | ..3
Vnitřní lázeňské území, ložisko slatin a rašelin, ochranné pásmo 1. stupně léčivého zdroje (přírodního léčivého zdroje minerálních, termálních, proplyněných vod nebo plynů přírodních minerálních vod stolních a ložiska slatin). | .1.
Pozemky určené k plnění funkcí lesa - zpevněné cesty, drobné vodní plochy apod. [§ 3 odst. 1 písm. b) zákona č. 289/1995 Sb.] - jsou součástí lesního půdního fondu .(LPF) | .2.
Pozemky LPF (2) v lázeňském území (1). | .3.
Nezemědělské pozemky, které jsou součástí zemědělského půdního fondu (ZPP) - § 1 odst. 3 zákona č. 334/1992 Sb. | .4.
Pozemky ZPF (4) v lázeňském území (1) | .5.

Způsob ochrany nemovitostí | Kód
Jednotlivá nemovitá kulturní památka. | 1..
Památkově chráněné území (památková rezervace, památková zóna, ochranné pásmo nemovité kulturní památky, památková rezervace a památková zóna). | 2..
Nemovitá kulturní památka (1) v památkově chráněném území (2). | 3..
Geodetický bod a jeho chráněné území. | 4..
Geodetický bod (4) na nemovité kulturní památce (1). | 5..
Geodetický bod (4) v památkově chráněném území (2). | 6..
Geodetický bod (4) na nemovité kulturní památce v památkově chráněném území (3). | 7..

Poznámka: Kombinací příslušných kódů na prvém až třetím místě se vytváří kód způsobu ochrany nemovitosti, např. 112 - nemovitá kulturní památka ve vnitřním lázeňském území v rámci rozsáhlého chráněného území.

4. Druh číslování parcel

Druh pozemkové evidence - při společné číselné řadě parcel [§ 3 odst. 1 písm. b)] platí | Kód | parcely
pro všechny parcely vždy kód uvedený pro pozemkovou parcelu. | stavební | pozemkové
Katastr nemovitostí | 1 | 2
Evidence nemovitostí | - | 3
Pozemkový katastr | 4 | 5
Přídělový plán nebo jiný podklad | 6 | 7
Parcela z jiného katastrálního území | 8 | 9

5. Kvalita výměry

Kvalita výměry | Kód
Výměra vypočtena z vyrovnaných souřadnic v systému S-JTSK | 2
Výměra vypočtena a přímo měřených měr nebo ze souřadnic bez vyrovnání | 1
Výměra vypočtena graficky | 0

6. Geodetické údaje o zhušťovacím bodu

6.1 Formální úprava je stanovena tiskopisem Úřadu s názvem “GEODETICKÉ ÚDAJE”. 
6.2 Geodetické údaje o zhušťovacích bodech obsahují:
a) lokalizační údaje o územní jednotce (okres, obec) a katastrálním území, označení listu Státní mapy 1:5000 - odvozené, označení triangulačního listu, číslo parcely , na níž je bod umístěn,
b) číslo a název bodu, souřadnice bodu
v S-JTSK, výšku bodu ve výškovém systému baltském - po vyrovnání s uvedením vztažného místa, údaje o orientacích (číslo a název orientačního bodu, jižník a délka orientační strany),
c) místopisný náčrt s vyhledávacími mírami a místopisný popis,
d) údaje o stabilizaci a signalizaci bodu,
e) údaje o zřízení bodu (zřizovatel, datum apod.).

6.3. Je-li ke zhušťovacímu bodu zřízen zajišťovací bod, uvedou se jeho údaje podle bodu 6.2 v geodetických údajích daného zhušťovacího bodu.

7. Geodetické údaje o ostatních bodech podrobného polohového bodového pole

7.1 Formální úprava je stanovena tiskopisem Úřadu s názvem “GEODETICKÉ ÚDAJE O PBPP”.

7.2 Geodetické údaje o ostatních bodech podrobného polohového bodového pole obsahují:
a) lokalizační údaje o obci a katastrálním území a označení listu Státní mapy 1:5000 - odvozené,
b) číslo bodu, souřadnice v S-JTSK, třídu přesnosti (jen u bodů zřízených před účinností této vyhlášky) a výšku bodu ve výškovém systému baltském - po vyrovnání (pokud byla určena),
c) místopisný náčrt s vyhledávacími mírami,
d) údaje o zřízení bodu, jeho popis, způsob stabilizace a určení.

8. Klad, rozměry a označení mapových listů katastrální mapy v S-JTSK

8.1 Souvislý klad mapových listů katastrální mapy navazuje na dělení mapových listů státní mapy 1:50 000 v S-JTSK. Klad mapových listů je pravoúhlý, daný rovnoběžkami s osami Y a X souřadnicové soustavy (obr. 1).

8.2 Klad a rozměry mapových listů se odvozují u map měřítek:
a) 1:5000 - dělením mapového listu státní mapy 1:50 000 na 10 sloupců ve směru osy Y a na 10 vrstev ve směru osy X (obr. 1),
b) 1:2000 - dělením mapového listu měřítka 1:5000 na dva sloupce a na dvě vrstvy (na polovinu rovnoběžkami s osami X, Y) podle obr. 2,
c) 1:1000 - dalším postupným dělením mapového listu měřítka 1:2000 na sloupce a vrstvy obdobně jako v písm. b) podle obr. 2.

8.3 Rozměry rámu mapových listů včetně dalších údajů jsou uvedeny v tabulce:

Měřítko mapy | Rozměry rámu (mm) | Délka-úhlopříčky rámu (mm) | Rozměry zobrazeného území (m) | Plocha zobrazeného území (ha)
1:5000 | 500x400 | 640,31 | 219500x2000 | 500
1:2000 | 625x500 | 800,39 | 120250x1000 | 125
1:1000 | 625x500 | 800,39 | 625x 500 | 31,25

8.9 Označení mapových listů v S-JTSK obsahuje podle měřítka:
a) 1:5000 - název příslušného listu státní mapy měřítka 1:50 000 (daný názvem největšího města zobrazeného na tomto listu), doplněný číslem sloupce a vrstvy (bod 8.2); čísla se oddělí pomlčkou (např. OLOMOUC 6-5, obr. 1); sloupce a vrstvy se číslují od severovýchodního rohu listu ve směru os Y a X číslicemi 0 až 9,
b) 1:2000 - označení příslušného mapového listu měřítka 1:5000, doplněné za lomítkem čísly mapových listů (1 až 4), počínaje číslem 1 v severozápadní čtvrtině (např. OLOMOUC 6-5/1, obr. 2),
c/ 1:1000 - označení příslušného mapového listu měřítka 1:2000, doplněné čísly 1 až 9 v souladu s postupným dělením listu na čtvrtiny (např. OLOMOUC 6-5/21, obr. 2).

9. Mapové značky katastrální mapy v S-JTSK

10. Předměty obsahu katastrální mapy vyhotovené podle dřívějších předpisů v měřítku 1:1440, 1:2500 a 1:2880, jejichž mapové značky a popis není shodný s bodem 9 této přílohy

10.1 Uvnitř mapového rámu je uveden:
a) název sousedního státu, územní správní jednotky, části obce a veřejného prostranství, 
b) název katastrálního území, pomístní názvy a parcelní čísla,
s rozlišením místních a pomístních názvů velikostí písma; parcelní číslo má velikost 1,5 mm. 

10.2 Vně mapového rámu je uvedeno:
a) označení kladu triangulačního listu (nad mapovým rámem vpravo), orientační číslo mapového listu v kladu triangulačního listu (nad mapovým rámem uprostřed a ve všech rozích okraje mapy) a orientační číslo sousedního mapového listu (vně stran rámu uprostřed),
b) v okrajovém náčrtku číslo mapy bývalého pozemkového katastru se jménem příslušného katastrálního území a srážkou papíru jednotlivých mapových listů (na vnějších stranách okrajového náčrtku),
c) měřítko mapy a další tirážní údaje (pod mapovým rámem).

10.3 Mapové značky

11. Technické požadavky na body podrobného polohového bodového pole

11.1 Poloha bodů podrobného polohového bodového pole se volí tak, aby bod nebyl ohrožen, aby signalizace byla jednoduchá a aby bod byl využitelný pro připojení podrobného měření.

11.2 Zhušťovací body se volí přednostně na trvalých objektech, na rovných střechách domů, na nivelačních kamenech, na hřebových nivelačních značkách osazených shora na vodorovných částech trvalých objektů nebo jako trvale signalizované body s výjimkou továrních komínů, stožárů a vlajkových tyčí. Ostatní body podrobného polohového bodového pole se volí především na objektech trvalého rázu nebo na jiných místech tak, aby co nejméně překážely v užívání pozemků, např. v obvodu dopravních komunikací.

11.3 Zhušťovací body se stabilizují jednou povrchovou a jednou podzemní značkou. Povrchová stabilizační značka je kamenný hranol o celkové délce přibližně 700 mm a s opracovanou hlavou o rozměrech 160 mm x 160 mm x 100 mm s křížkem ve směru úhlopříček na vrchní straně hlavy hranolu. Podzemní značka je kamenná deska o rozměrech nejméně 200 mm x 200 mm x 70 mm s obdobným křížkem jako na povrchové značce. Podzemní značka je umístěna pod povrchovou značkou ve vzdálenosti nejméně 200 mm. Stabilizační značky musí být umístěny ve svislici a mezní odchylkou 5 mm.

11.4 Pokud nelze zhušťovací bod stabilizovat podzemní značkou, zřídí se jeden zajišťovací bod stabilizovaný kamenným hranolem podle bodu 11.3 nebo jiným způsobem zajišťujícím stejnou kvalitu, zejména kovovými značkami osazenými.

11.5 Trvale signalizované zhušťovací body se zajistí dvěma zajišťovacími body, stabilizovanými ve vzdálenosti nejvýše 500 m od zhušťovacího bodu. Mezi zajišťovacími body musí být viditelnost.

11.6 Ostatní body podrobného polohového bodového pole (dále jen “ostatní body”) se zřizují především:
a) na objektech se stabilizační značkou, např. na nivelačních kamenech, stabilizacích tíhových bodů; hraničních kamenech na hranicích obcí, na mostcích a propustcích s nivelační hřebovou značkou,
b) na vstupních a jiných šachtách podzemních vedení mimo zastavěné části obcí, pokud na nich lze jednoznačně vyznačit polohu,bodu, 
c) na technických objektech poskytujících trvalou signalizaci, zejména na rozích budov.

11.7 Pokud nejsou pro umístění ostatních bodů vhodné objekty, stabilizují se kamennými hranoly podle bodu 11.3. Byl-li již v místě pevně osazen k jinému účelu opracovaný kámen o rozměrech nejméně 120 mm x 120 mm x 600 mm, použije se po doplnění křížkem nebo důlkem.

11.8 Ostatní body je možno také stabilizovat:
a) vysekáním křížku na opracované ploše skály,
b) hřebovými značkami zabetonovanými do skály, kovovými konzolami, čepovými značkami apod. na budovách, 
c) ocelovými trubkami nebo čepy apod. v betonových blocích o velikosti nejméně 200 mm x 200 mm x 700 mm,
d) ocelovými trubkami o průměru nejméně 30 mm a tloušťce stěny nejméně 3 mm, délky nejméně 600 mm (nebo nejméně 500 mm, je-li trubka opatřena zařízením proti vytažení znaku) s hlavou z plastu velikosti nejméně 80 mm x 80 mm x 50 mm,
e) kovovými značkami o průměru nejméně 8 mm s plochou hlavou o průměru nejméně 25 mm a délce značky nejméně
1. 100 mm, zatlučenými do zpevněného povrchu,
2. 40 mm s hmoždinkou, zapuštěnými do pevných konstrukcí;
takto stabilizovaný bod se zpravidla zřizuje spolu a dalším bodem na blízkém technickém objektu.

11.9 Ze značek pevných bodů podrobného polohového bodového pole, které jsou použitelné jako stanoviska, musí být z výšky měřického přístroje orientace na body základního nebo podrobného polohového bodového pole téže nebo vyšší přesnosti. U zhušťovacích bodů se k tomu účelu, pokud není možnost orientace, zřídí orientační bod. 

11.10 Hustota trvale stabilizovaných bodů polohového bodového pole (základního i podrobného) je stanovena vzájemnou vzdáleností bodů v zastavěném území 150 až 300 m a v nezastavěném území hustotou nejméně jeden bod na km^2 .

11.11 Určovací prvky (délka, směr) bodů podrobného polohového bodového pole se mění nezávisle nejméně dvakrát. Měření musí být připojeno na body nejméně takové přesnosti, která má být dosažena u nově určovaných bodů.

11.12 Charakteristikou přesnosti určení souřadnic x,y bodů podrobného polohového bodového pole je střední souřadnicová chyba mxy, daná vztahem , kde m_x, m_y jsou střední chyby určení souřadnic x,y. Podrobné polohové bodové pole se vytváří s přesností, která je dána základní střední souřadnicovou chybou u zhušťovacího bodu 0,02 m a u ostatních bodů 0,06 m a vztahuje se k nejbližším bodům základního polohového bodového pole.

11.13 Mezní odchylka se stanoví 2,5násobkem základní střední souřadnicové chyby.

11.14 Přesnost bodů podrobného polohového bodového pole se posuzuje:
a) u jednotlivých bodů podle skutečné odchylky nebo empirické střední souřadnicové chyby, určené z vyrovnání metodou nejmenších čtverců, která nesmí překročit hodnotu mezní odchylky,
b) u souboru bodů testováním poměru empirické střední souřadnicové chyby souboru k základní střední souřadnicové chybě,
c) u bodů, jejichž souřadnice se počítají přibližným vyrovnáním, podle odchylek uzávěrů určovacích obrazců~nebo rozptylu hodnot souřadnic vypočtených kombinací určovacích prvků.
Pro tento účel se rozumí skutečnou odchylkou rozdíl mezi hodnotou určenou kontrolním měřením podstatně vyšší přesnosti a hodnotou, jejíž přesnost se posuzuje, a rozptylem hodnot souřadnic největší rozdíl souřadnic bodu vypočtených z kombinací určovacích prvků.

11.15 Při testování podle bodu 11.14 písm. b) u souboru o větším počtu bodů než 20 má být přibližně 63 % bodů v mezích od nuly do hodnoty základní střední souřadnicové chyby. Přitom u žádného z bodů souboru nesmí být překročena mezní odchylka podle bodu 11.13. Empirická střední souřadnicová chyba souboru bodů se vypočte jako kvadratický průměr absolutních hodnot empirických středních souřadnicových chyb bodů souboru.

11.16 Při posuzování přesnosti podle bodu 11.14 písm. c) je možné považovat kritéria přesnosti uvedená v bodě 11.12 za splněná, jestliže nebyly překročeny mezní odchylky uzávěrů určovacích obrazců stanovené Úřadem a nebo pokud rozptyl hodnot souřadnic vypočtených kombinací určovacích prvků u všech bodů vyhovuje kritériu podle bodu 11.13.

12. Charakteristiky a kritéria přesnosti podrobného měření a zobrazení polohopisu katastrální mapy

12.1 Přesnost podrobného měření a výsledných souřadnic podrobných bodů polohopisu katastrální mapy (dále jen 
“podrobné body”) se vyjadřuje ve vztahu k blízkým bodům podrobného polohového bodového pole, popř. základního polohového bodového pole.

12.2 V katastrálních územích podle § 66 odst. 2 písm. a) této vyhlášky, v kterých podrobné měření nelze připojit na body polohového bodového pole, připojí se nejméně na 3 jednoznačně identifikovatelné podrobné body určené v souřadnicích S-JTSK, a to při dodržení těchto podmínek:
a) zaměřované podrobné body musí být uvnitř kružnice opsané nad spojnicí navzájem nejvzdálenějších připojovacích bodů nebo vně této kružnice do vzdálenosti nejvýše 1/4 jejího průměru,
b) územní rozsah podrobného měření se omezí v zastavěném území nejvýše na plochu 150 m x 150 m a jinde 300 m x 300 m, 
c) přesnost určení souřadnic připojovacích podrobných bodů splňuje kritéria podle bodů 12:6 a 12.13,
d) v případě změny uvnitř parcely (§ 66 odst. 4) se může podrobné měření připojit na podrobné body splňující kritéria přesnosti podle bodu 12.14.

12.3 Podmínka stanovená v bodu 12.2 písm. a) platí i pro připojení podrobného měření v katastrálních územích podle § 66 odst. 2 písm. b) této vyhlášky.

12.4 Charakteristikou přesnosti rčení souřadnic x,y podrobných bodů je základní střední souřadnicová chyba mxy, daná vztahem , kde m_x, m_y jsou základní střední chyby určení souřadnic x,y.

12:5 Charakteristikou relativní přesnosti určení souřadnic x, y dvojice podrobných bodů je základní střední chyba m_d 
délky d přímé spojnice bodů této dvojice, vypočtené ze souřadnic.

12.6 Souřadnice podrobných bodů musí být určeny tak, aby:
a) charakteristika mxy nepřesáhla kritérium u_xy = 0,14 m,
b) charakteristika m_d nepřesáhla kritérium u_d vypočtené pro každou délku ze vztahu 
u_d = 0,21 [(d+12) : (d+20)] v metrech.

12.7 Charakteristikou přesnosti zobrazení podrobných bodů v grafické formě katastrální mapy je základní střední souřadnicová chyba m_xy (bod 12.4), kde m_x, m_y jsou základní střední chyby zobrazení bodu na podkladě jeho výsledných souřadnic. Podrobné body musí být zobrazeny tak, aby charakteristika přesnosti zobrazení m_xy nepřesáhla hodnotu 0,16 mm na katastrální mapě.

12.8 Dosažení přesnosti určení souřadnic podrobných bodů se ověřuje pomocí:
a) oměrných měr nebo kontrolním měřením délek přímých spojnic jiných vybraných dvojic podrobných bodů a jejich porovnáním s délkami, vypočtenými ze souřadnic,
b) nezávislého kontrolního měření a výpočtu souřadnic výběru podrobných bodů a jejich porovnání s určenými souřadnicemi.

12.9 Dosažení přesnosti zobrazení podrobných bodů u grafické formy mapy se ověřuje porovnáním délek přímých spojnic dvojic podrobných bodů určených z přímého měření (např. oměrných měr nebo jiných kontrolních měr) s délkami určenými z mapy.

12.10 Dosažení přesnosti se posuzuje podle velikosti rozdílu délek daného vztahem , kde d_m je: 
a) délka spojnice vypočtená z výsledných souřadnic [bod 12.8 písm. a)] nebo
b) určená z hodnot odměřených na katastrální mapě s přihlédnutím ke srážce katastrální mapy (bod 12.9), a d_k je délka spojnice určená z přímého měření.

12.11 Dosažená přesnost se považuje u katastrální mapy v S-JTSK za vyhovující tehdy, když:
a) absolutní hodnoty všech rozdílů délek, vypočtených podle bodu 12.10 vyhovují kritériu 

b) kritérium je splněno pro 60 % testovaných délek d,
přičemž u_d se vypočte podle bodu 12.6 a koeficient k má hodnotu pro případ podle bodu 13.10 písm. a) k = 1,0 a pro případ podle bodu 13.10 písm. b) k = 1,5 u měřítka katastrální mapy 1:1000, k = 1,6 u měřítka 1:2000 a k = 1,9 u měřítka 1:5000.
V případě, že některé rozdíly délek nevyhovují kritériu podle písmena a), prověří se správnost určení příslušných dvojic podrobných bodů a zjištěné nesprávnosti se opraví.

12.12 Dosažení přesnosti zobrazení změny a katastrální mapě v jiném systému než S-JTSK se považuje za vyhovující, když rozdíl délek určených podle bodu 12.10 písm. b) nepřekročí mezní odchylky uvedené v tabulce:

Měřítko katastrální | Mezní odchylka | v metrech | pro délku d
| do 50 metrů | nad 50 do 300 metrů | nad 300 metrů
1 : 1250 | 0,58 | 0,68 | 0,68
1 : 1440 | 0,67 | 0,77 | 0,77
1 : 2500 | 1,16 | 1,26 | 1,26
1 : 2880 | 2,66 | 2,92 | 2,96

12.13 Pro porovnání souřadnic výběru podrobných bodů podle 12.8 písm. b) se vypočtou pro body výběru rozdíly souřadnic , kde x_m, y_m jsou výsledné souřadnice podrobného bodu a x_k, y_k jsou souřadnice téhož bodu z kontrolního určení.
Dosažení stanovené přesnosti se testuje pomocí výběrové střední souřadnicové chyby sxy, vypočtené jako kvadratický průměr středních chyb souřadnic s_x, s_y, které se určí ve výběru o rozsahu N bodů ze vztahů

Hodnota koeficientu k = 2, má-li kontrolní určení stejnou přesnost jako podrobné měření nebo k = 1, má-li kontrolní určení přesnost podstatně vyšší, t.j m_xy < 0,10 m.

Přesnost určení souřadnic se pokládá za vyhovující, když
a) při posuzování jednotlivých bodů střední odchylka v poloze u_p vypočtená ze vztahu 
nepřekročí mezní odchylku 2u_xy = 0,28 m a přitom alespoň 60 % posuzovaných odchylek nepřekročí hodnotu u_xy = 0,14 m,
b) výběrová střední souřadnicová chyba s_xy, vypočtená ze vztahu vyhovuje kritériu s_xy < 0,15 m pro výběr o rozsahu N ad 100 do 300 bodů a s_xy < 0,14 m pro výběr větší než 300 bodů.

12.14 Při posuzování přesnosti souřadnic podrobných bodů polohopisu katastrální mapy v S-JTSK, zhotovené ve 4. třídě přesnosti mapování podle dřívějších předpisů, platí tyto hodnoty kritérií pro charakteristiky stanovené podle bodu:
12.6 písm. a): u_xy = 0,26 m, 
písm. b): u_d = 0,39 m (d+12) : (d+20), 
12.13 písm. a): 2u_xy = 0,52 m,
písm. b): s_xy < 0,29 m pro N od 100 do 300 bodů,
s_xy < 0,26 m pro N větší než 300 bodů. 

13. Mezní odchylky výpočtu výměr

13.1 Hodnota mezní odchylky se vypočte ze vzorců uvedených v tabulce, kde P v m^2 je určená výměra:

Měřítko mapy | Výměra určená číselně [§ 68 odst. 2 písm. a), b)] v porovnání s výměrou určenou graficky [§ 68 odst. 2 písm. c)] | Výměra určená nezávisle dvakrát graficky
1 | 2 | 3
1:1000 | |
1:1250 a 1:1440 | |
1:2000 | |
1:2500 a 1:2880 | |
1:5000 | |

13.2 Hodnota mezní odchylky u_MP v m^2 mezi dosavadní výměrou skupiny a výměrou novou se stanoví, jsou-li:
a) dosavadní a nové výměry určeny ze souřadnic lomových bodů obvodu parcely (dílu), které byly vypočteny z přímo měřených měr, ze vzorce u_MP = 0,5 (n_1 + n_2 - 1), kde n_1 je počet dosavadních parcel ve skupině, n_2 je počet nových parcel a dílů ve skupině, 
b) dosavadní a nové výměry určeny graficky nebo kombinací různých způsobů, dvojnásobnou hodnotou vypočtenou podle vzorců uvedených v bodu 13.1 sl. 3 tabulky.

13.3 Není-li mezní odchylka podle bodu 13.2 překročena, vyrovnají se nově vypočtené výměry parcel a dílů tak, aby se jejich součet rovnal výměře skupiny. Odchylka od dosavadní výměry skupiny se při vyrovnání rozdělí úměrně výměrám vyrovnávaných parcel a dílů a zavádí se pouze u výměr určených graficky.

14. Vzor geometrického plánu pro reálné rozdělení nemovitostí

15. Vzor geometrického plánu pro vyznačení věcného břemene

16. Náležitosti geometrického plánu

Popisové pole

16.1 Popisové pole se umísťuje vždy ve spodní části základního formátu plánu a v pravém dolním rohu plánu většího formátu (§ 70 odst. 2).

16.2 Popisové pole uspořádané do tabulky musí obsahovat: 
a) jméno (název) a adresu (sídlo) vyhotovitele plánu,
b) název okresu, obce a katastrálního území,
c) číslo plánu složené z čísla záznamu podrobného měření změn, čísla podle evidence plánů u vyhotovitele a posledního dvojčíslí roku,
d) označení mapového listu a číslo záznamu podrobného měření změn,
e) název “GEOMETRICKÝ PLÁN pro .....” s uvedením účelu, pro který je plán vyhotoven,
f) datum a jméno pracovníka, který zaměřil změnu a vyhotovil plán, s připojenými texty, které jsou uvedeny v tiskopisu Úřadu,
g) ověření plánu podle § 71 této vyhlášky, 
h) potvrzení plánu katastrálním úřadem podle § 72 této vyhlášky.

Grafické znázornění

16.3 Grafické znázornění dosavadního a nového stavu nemovitostí se vyhotovuje jednobarevně (černě), jako snímek (kopie) nebo jako zvětšenina katastrální mapy ve vhodném měřítku, které zaručuje zřetelnost kresby a čitelnost popisu, včetně malých dílů parcel.

16.4 V případech, kdy právní vztahy k nemovitostem jsou graficky vyjádřeny na jiných mapových podkladech než na katastrální mapě, doplní se grafické znázornění kresbou polohopisu z těchto podkladů. V nutných případech se vyhotoví polohopis z těchto podkladů odděleně od polohopisu z katastrální mapy, při dodržení zásady jednobarevnosti.

16.5 V grafickém znázornění se použijí tyto druhy čar a mapové značky: 
a) plná tenká čára pro kresbu dosavadního stavu (kód čáry 0.012),
b) plná tlustá čára pro kresbu nového stavu hranice pozemku a vytyčené hranice pozemku (nejméně trojnásobek tloušťky čáry dosavadního stavu),
c) čárkovaná čára pro vyznačení rámů mapových listů (kód čáry 0.072); přitom při čáře se uvede označení mapových listů,
d) střídavá čára (pořadové číslo značky 2.22) pro zobrazení právních vztahů k nemovitostem podle bodu 16.4, přitom pro správné určení průběhu vlastnických hranic se vyznačí v nutných případech jejich souběh se zobrazením hranic podle písm. a),
e) lomové body hranice nemovitostí označené hraničním znakem podle § 79 této vyhlášky se vyznačí kroužkem (pořadové číslo značky 1.05), shodným pro dosavadní i nový stav,
f) parcely se označí svými parcelními čísly o velikosti 2 mm až 3 mm, nová parcelní čísla se zapíší v kroužku a parcelní čísla z mapových podkladů podle bodu 16.4 v závorce,
g) značky druhu pozemků podle bodu 9.4 se vyznačí podle údajů katastru pouze pro dosavadní stav a umístí se nad parcelním číslem,
h) rozsah věcného břemene se vyznačí čárkovanou čárou (kód čáry 0.032).

16.6 Neplatný stav hranic pozemků se zruší dvěma krátkými čárami, vyznačenými kolmo k rušené čáře a rušená parcelní čísla a mapové značky se podélně škrtnou tenkou čárou, přitom parcelní čísla v závorce se neškrtají.

16.7 Díly parcel se označují písmeny malé abecedy, v případě nutnosti s použitím číselných indexů.

16.8 V grafickém znázornění se vyznačí délky mezi lomovými body nových hranic vytvářených nemovitostí a čísla bodů nově určených v souřadnicích o velikosti číslic přibližně 2 mm.

16.9 Grafické znázornění se orientuje k severu. Pokud se zvolí jiná orientace, vyznačí se sever v plánu šipkou o délce 20 mm a před ní písmenem S.

16.10 Ve volných plochách plánu je možné uvést důležitá upozornění a detaily grafického znázornění a poznámky týkající se parcelních čísel, výměry parcely; druhu pozemku, upozornění na chyby v dosavadním stavu katastrálního operátu apod.

Výkaz výměr podle katastru nemovitostí

16.11 Ve výkazu výměr podle katastru nemovitostí (dále jen “výkaz výměr”) se vyznačí parcelní čísla, výměry parcel a dílů a další dále uvedené informace o nemovitostech graficky znázorněných na plánu.

16.12 V levé části výkazu výměr se vyznačí dosavadní stav, t. j. parcelní číslo, výměra a druh pozemku.

16.13 V pravé části výkazu výměr se vyznačí nový stav, který obsahuje: 
a) parcelní číslo a výměru,
b) druh pozemku, číslo popisné nebo evidenční budovy a způsob využití pozemku u nově oddělovaných parcel, který se uvede nad druhem pozemku,
c) pořadové číslo budoucích nabyvatelů nově oddělovaných parcel pokud jsou známí; pod tabulkou výkazu výměr se uvede jejich seznam,
d) kvalitu výměry,
e) porovnání nového stavu se stavem evidence právních vztahů k nemovitostem (dále jen “porovnání”), 
f) poznámku.

16.14 V porovnání se ke všem nově oddělovaným parcelám (nebo jejich souboru oddělovaném pro stejného nabyvatele) přiřadí díly parcel podle evidence právních vztahů. Součet výměr všech dílů podle evidence právních vztahů musí souhlasit s výměrou nově oddělované parcely nebo souboru parcel. Odděluje-li se z jedné parcely více dílů, které se v novém stavu slučují do stejné parcely, uvede se ve výkazu výměr jen součet jejich výměr.

16.15 Parcelní čísla, která v souboru geodetických informací katastru neexistují a jsou vyznačena v jiných mapových podkladech (§ 64 odst. 2), se zapíší v porovnání do sloupce označeného “v PK”, ostatní parcelní čísla do sloupce označeného ,,v KN”.

16.17 U všech parcel uvedených v porovnání se uvede číslo listu vlastnictví.

16.18 Ve sloupci “Poznámka” se vyznačí, zda parcela je v porovnání uvedena celá, nebo se její díl označí písmenem.