Příloha č. 2 k vyhlášce č. 471/2000 Sb.

ŠLECHTITELSKÁ ČINNOST A ŠLECHTITELSKÁ OPATŘENÍ V CHOVECH VYJMENOVANÝCH HOSPODÁŘSKÝCH ZVÍŘAT

ČÁST I.

CHOV SKOTU

PLEMENA MLÉČNÉHO A KOMBINOVANÉHO TYPU

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ

I.
Mléčná užitkovost

Pro účely testování a posuzování se rozumí: 
normovanou laktací laktace s délkou 305 dní (referenční nebo nejméně 240 ukončených laktačních dní, s minimální užitkovostí 2 000 kg mléka, podle které se hodnotí mléčná užitkovost krávy,

Testování a posuzování se provádí metodou A, která zahrnuje zjišťování dojivosti a obsah tuku, bílkovin, popřípadě dalších složek mléka a je prováděna jako
a) varianta A4,:
1.	v průměrných intervalech 28 až 30 dnů ze všech dojení v kontrolním dnu (24 hodin) při 12 až 13 kontrolách za rok (říjen až září) a po sobě následující kontrolní dny jsou v rozmezí 24 až 36 dní,
2.	ze závažných důvodů může být jednou za kontrolní rok rozmezí mezi kontrolními dny až 75 dnů (v případě veterinární uzávěry na celém území až 100 dnů) - průměrný interval mezi kontrolními dny se pak stanoví jako součet počtu dnů v jednotlivých kontrolních údobích provedených v kontrolním roce dělený počtem kontrolních dnů podle vzorce:

x= ∑ ti . n-1

kde n = počet kontrol provedených ve sledovaném kontrolním roce,
ti = počet dnů od (i-1) do i-tého kontrolního dne, stanovený jako počet dnů od posledního kontrolního dne v minulém kontrolním roce; pokud jeden z intervalů ti je větší než 36 dnů, maximálně však 75 dnů (případně 100), potom se tento interval ze součtu vypouští a součet dnů se dělí počtem (n-1 ),

b) varianta AT, která se provádí v průměrných třicetidenních intervalech jednoho dojení střídavě jeden měsíc ráno a druhý měsíc večer při 12 kontrolách za kontrolní rok, při dodržení stejných zásad jako u varianty A4.

Při testování a posuzování se zjišťuje: 
a) dojivost
1.	zvážením nebo změřením celkového množství mléka v kilogramech nadojeného jednotlivými dojnicemi při kontrolním dojení na měřičích mléka s přesností na 0,2 kg, schváleném mezinárodní organizací ICAR (podle § 2 odst. 2 písm. d) a nejméně jednou za rok překalibrovaném,
2.	stanovením produkce mléka za jednotlivá údobí (měsíce), která se vypočítá podle data provedení kontroly a připočítáváním 14 dnů k datu poslední kontroly tak, že celková produkce mléka za kontrolní den se násobí počtem dnů pro toto kontrolní údobí, přitom počet dnů za kontrolní údobí je součtem polovičního počtu dnů mezi předchozím a hodnoceným kontrolním dnem a polovičního počtu dnů mezi hodnoceným a následným kontrolním dnem.
Poznámka 
•	počet dnů v prvním kontrolní údobí je součtem počtu dní od následujícího dne po otelení do dne první kontroly a polovičního počtu dnů mezi prvním a druhým kontrolním dnem,
•	počet dnů v posledním údobí je poloviční počet dnů mezi předposledním a posledním kontrolním dnem zvětšený o 14.

Produkce mléka Mi za i-té kontrolní období
(i=1,2,3,...n) v kg se vypočítává podle vzorce

Mi = mi . ti

kde mi = množství mléka zjištěné v den i-té kontroly v kg;
ti = počet dnů v i-tém kontrolním údobí (tj. je počet dnů, po které platí i-tá kontrola);
n = počet dosud provedených kontrol v průběhu laktace;
i = pořadové číslo kontrolního údobí (i = 1,2,3, ... n),

Počet dnů v i-tém kontrolním údobí ti
se vypočítá podle vzorce:

kde Ti = pořadový den v roce, kdy byla provedena i-tá kontrola (i = 2,....., a-1),

Počet dnů v prvním kontrolním údobí ti
se vypočítá podle vzorce:

kde To = pořadový den v roce, kdy došlo k otelení krávy.

Počet dnů v posledním kontrolním údobí tn se
vypočítá podle vzorce:

1.	první kontrolní den dojnice se uskuteční nejdříve šestý a nejpozději šedesátý osmý den po otelení, počet dnů za první kontrolní měsíc se počítá od druhého dne po otelení nebo zmetání, v případě, že březost krávy trvala nejméně 210 dnů.
2.	kontrola může být přerušena u jednotlivých krav a celých stád maximálně na 75 dnů ze závažných důvodů, v případě veterinární uzávěry na celém území může být kontrola přerušena až na 100 dnů,
3.	množství mléka za laktaci je součtem hmotnosti mléka nadojeného v jednotlivých údobích laktace; v posledním údobí se počítá množství mléka jen za tolik laktačních dnů, kolik zbývá do 305 dnů,
b) obsah tuku, bílkovin, popř. dalších složek mléka z téhož vzorku mléka odebraného z dojení v kontrolním dnu tak, že
1.	poměrný vzorek se odebírá v množství 25 až 30 ml,
2.	v případě varianty A4 kontroly užitkovosti, je-li časový interval mezi dvěma dojeními 10 až 14 hod., se může odebírat vzorek půlený (složený ze dvou stejných dílů mléka),
3.	odebrané vzorky z důkladně promíchaného mléka se konzervují konzervačním prostředkem, který nesmí ovlivnit výsledky analýzy vzorků a do 24 hodin po skončení kontroly se odesílají k rozboru,
4.	pro stanovení obsahu tuku v mléce se používají metody podle Gerbera a metoda infračervené analýzy (případně elektronickým přístrojem Milkotester), přičemž uvedené metody jsou podrobeny pravidelným a průběžným zkouškám s použitím rozhodčí metody podle Röse - Gottlieba,
5.	pro stanovení obsahu bílkovin v mléce se používá metoda kolorimetrická a metoda infračervené analýzy, kterou lze použít i ke stanovení obsahu laktózy, celkové sušiny a tukuprosté sušiny, přičemž uvedené metody jsou podrobeny pravidelným zkouškám s použitím rozhodčí metody podle Kjeldahla,
6.	 není-li možné ze závažných příčin stanovit v některém kontrolním údobí obsah tuku, bílkovin, popř. dalších složek mléka, určí se průměrný obsah Si jako průměr z obsahu zjištěného v předcházející kontrolní den
(i - 1) a obsahu zjištěného v následující kontrolní den podle vzorce:

kde Si-1 = obsah tuku, bílkovin, popř. dalších složek mléka zjištěný v předchozím kontrolním údobí;
Si+1 = obsah tuku, bílkovin, popř. dalších složek mléka zjištěný v následujícím kontrolním údobí,

7.	nebyl-li stanoven obsah složek mléka při první kontrole, použije se údaj z druhé kontroly; v případě, že chybí údaj z poslední kontroly, použije se údaj z předposlední kontroly; v průběhu laktace je možné stanovit tímto způsobem průměrný obsah složek mléka nejvýše dvakrát,
8.	průměrný obsah tuku, bílkovin, popřípadě dalších složek mléka za celou laktaci se stanoví jako podíl množství mléka za laktaci a zjištěné hmotnosti složky násobený 100.

c) hmotnost tuku, bílkovin, popř. dalších složek mléka
1.	za kontrolní údobí se stanoví jako součin množství mléka za kontrolní údobí v kg násobené obsahem příslušné složky dělený 100, tak že hmotnost složky S v kg se vypočítá podle vzorce

kde M = množství mléka za kontrolní údobí v kg;
s = obsah tuku, bílkovin, popř. dalších složek odebraného mléka v %.

(výpočet se zaokrouhluje vždy za probíhající úsek laktace na celé kg)

2.	za laktaci je součtem hmotnosti příslušných složek mléka za jednotlivá údobí laktace

II.
Plodnost

se vyjadřuje jako procentický podíl ze zabřezlých nebo otelených plemenic ze zapuštěných a počtem dní mezidobí,

III.
Dojitelnost

se zjišťuje
a) pomocí dojícího stroje s připojeným průtokoměrem u krav na 1. laktaci (připouští se i na 2. až 4. laktaci) mezi 50. až 180. dnem po otelení, ale jen u krav, které byly před zkouškou dojeny nejméně 20 dní strojem,
b) v litrech za minutu,; výsledky, které jsou zjištěny z množství výdojku méně než 5 litrů, zůstávají nevyhodnocené a nepublikuji se, pokud je množství dodojku větší než 300 cm3, je zkouška neplatná,
c) v případě opakování zkoušky platí výsledek zjištěný naposledy.

IV.
Růstová schopnost

plemenných býčků ze záměrného připařování matek býků plemen kombinovaného typu se zjišťuje v odchovnách plemenných býků zkouškou vlastní užitkovosti,

Hlavní zásady zkoušky vlastní užitkovosti:
a)	býčci se nakupují do odchoven do věku 90 dnů, vyjímečně až do věku 120 dnů,
b)	zkouška začíná 111. dnem a končí 365. dnem věku býka,
c)	v případě, že se býčci nakupují ve věku 3 - 4 měsíců, začíná zkouška vlastní užitkovosti 31. dnem ± 3 od přísunu býka a končí 365. dnem věku býka,
d)	nakoupení býčci se umísťují v přijímacím oddělení, individuálně nebo ve vyrovnaných skupinách s ohledem na věk a hmotnost a v kotcích, které jsou uzpůsobeny na individuální napájení mléčnou krmnou směsí,
e)	býci jsou ustájeni vazně nebo volně ve skupinách maximálně 10 kusů a s minimální věkovou diferencí; v případě volného ustájení je zajištěna fixace při krmení krmnou směsí, nebo dávkování jadrného krmiva pomocí krmných boxů s využitím mikročipů v obojcích,
f)	býkům je umožněn pohyb ve výbězích v bezprostřední blízkostí stáje,
g)	výživa býků je založena na zkrmování objemných krmiv a jadrné směsi a usměrňuje se v souladu s normovanou potřebou živin pro denní přírůstek 1 300 - 1 400 g,
h)	v odchovně se současně provádí příprava býků na využívání v plemenitbě.

Zkouškou vlastní užitkovosti se zjišťuje:
a) hmotnost vážením s přesností na 1 kg 
1.	při umístění býčků do odchovny,
2.	ve věku 110 ± 3 dny (vyjímečně do 120 dnů) a 365 ± 3 dny, ve dvou po sobě jdoucích dnech ve stejnou denní dobu a ze získaných hodnot se vypočítá průměr,
3.	1 až 3 dny před výběrem pro plemenitbu,
b) průměrný denní přírůstek, kdy za období zkoušky vlastní užitkovosti se nedělají srážky na nakrmenost a pro výpočet přírůstků od narození do výběru pro plemenitbu se jednotně odpočítává živá hmotnost při narození 40 kg,
c) tělesné rozměry
1. ve věku 365 dnů, t.j. na konci zkoušky vlastní užitkovosti
- výška v kohoutku, 
- výška v kříži,
- obvod hrudníku, 
- délka těla,
- šířka pánve, 
- délka pánve,
2. nejdéle tři dny před konáním vlastního výběru pro plemenitbu výška v kohoutku a výška v kříži,
d) spotřeba krmiva
1. skutečná spotřeba krmiv a živin pouze u býků v období zkoušky vlastní užitkovosti;
2. spotřeba objemných krmiv se sleduje v období od 111 dnů věku do výběru v průměru na jednoho býka za odchovnu,

Evidence v odchovně plemenných býků:
a) Protokol odchovny plemenných býků, do kterého se po nákupu zapisuji základní údaje o býcích a po výběru se doplní jeho výsledek včetně výsledku testace růstové schopnosti, event. datum a příčina vyřazení během odchovu a který slouží jako souborný přehled o nákupu a výsledcích odchovu býků,
b) Hlášení o nákupu plemenných býčků do odchovny, který je podkladem pro ústřední evidenci a současně i seznamem krevních vzorků odesílaných k ověření původu býčků,
c) Evidenční karta o odchovu býka, která se zakládá po nákupu býčka, pokud nejsou předepsané údaje vedeny v počítačové databázi; evidují se na ní všechny zjišťované údaje o hmotnosti, tělesných rozměrech, spotřebě jadrných krmiv a zdravotním stavu a uzavírá se ke dni výběru pro plemenitbu tak, že se vypočítá průměrný denní přírůstek hmotnosti 
1. v přípravném období,
2. v období zkoušky vlastní užitkovosti od 111 do 365 dnů,
3. v období od narození do výběru pro plemenitbu,
a spotřeba jadrných krmiv 
1. v období zkoušky,
2. na 1 kg přírůstku hmotnosti v období zkoušky.;

Vyplněná karta, případně výpis o býku z počítačové databáze, je podkladem pro uznané chovatelské sdružení při hodnocení býka, jehož výsledek a jméno a adresa kupujícího se do karty doplní. Evidenční karty vybraných i vyřazených býků (i během odchovu) se soustřeďují u provozovatele odchovny, předávají se osobě pověřené vedením ústřední evidence a jsou podkladem pro stanovení selekčních kritérii, zpracování a jednorázová šetření. Odchovna vede evidenci o spotřebě jadrných a objemných krmiv na jednoho býka v období od 111 dnů věku do konce sledování.

Výsledky zkoušek vlastní užitkovosti se vyhodnocují a na jejich podkladě se provádí selekce býků na růstovou schopnost:
a)	sledované ukazatele se posuzují ve vztahu k nejméně 30 vrstevníkům (všem býkům plemen kombinovaného typu předvedeným na posledních dvou výběrech); průměrný denní přírůstek hmotnosti býka v období zkoušky a odchylka od průměrné hodnoty vrstevníků se uvádí v gramech a zaznamenává se na evidenční kartě o odchovu býka,
b)	hlavní selekční ukazatele na růstovou schopnost jsou
1. průměrný denní přírůstek hmotnosti v období zkoušky
2. výška v kohoutku a kříži ke dni výběru podle standardu
a)	doplňující selekční ukazatele na růstovou schopnost jsou
1. hmotnost býka ke dni výběru pro plemenitbu 
2. průměrný denní přírůstek hmotnosti od narození do výběru
a)	selekční hranice pro vyřazení se u všech plemen kombinovaného typu pro ukazatel průměrného denního přírůstku v období zkoušky stanovuje minimální hodnotou:
x-0,5 s
a)	hodnotitel může udělit výjimku jen v případech jednorázového, krátkodobého onemocnění a následného snížení přírůstku,
b)	variačně statistické hodnoty selekčních ukazatelů zpracovává příslušná oprávněná osoba a výsledky dává k dispozici hodnotiteli.

V.
Masná užitkovost
plemen kombinovaného typu

zjišťovaná ve stanicích kontroly výkrmnosti skotu (”SKVS”), slouží k odhadu relativní plemenné hodnoty plemenných býků na základě hodnot zjištěných u vlastních potomků, pro sledování a hodnocení vývoje plemen a užitkových typů z hlediska výkrmnosti a jatečné hodnoty.

V SKVS jsou dodržovány základní chovatelské podmínky:
a)	provozně vyhovující a kapacitně navazující oddělení mléčné výživy, rostlinné výživy a výkrmu o celkové kapacitě minimálně 300 ks s technologií výkrmu založené na volném ustájení s poměrem míst u žlabu 1 : 1, s volným přístupem k napáječkám,
b)	dostatečná výroba krmiv a skladovacích prostor umožňujících zásobení objemnými krmivy tak, aby krmná dávka umožňovala ad-libitní zkrmování objemných krmiv a zajistila býkům minimální průměrný denní přírůstek 1 200 a více g v období pobytu na stanici.

Hlavní zásady testování masné užitkovosti:
a)	do stanice se zastavují telata - synové jednotlivých otců ve věku do 4 týdnů (vyjímečně do 3 měsíců), ve věkovém rozpětí v turnusové skupině ± 7 dnů,
b)	synové každého býka jsou zastoupeni nejméně ve 3 testovaných turnusech a při sestavování skupin se přihlíží i k vyrovnanosti živé hmotnosti býčků,
c)	po přesunu do stanice jsou býčci ustájeni v příjmovém oddělení mléčné výživy, které slouží současně jako karanténa,
d)	do 151 ± 7 dnů věku probíhá předvýkrm býků; krmná dávka v tomto období zajišťuje svým složením průměrný denní přírůstek 950 g. 
e)	 výkrm je ukončen ve stáří 530 ± 10 dní,
f)	krmná dávka se sestavuje pro minimální průměrný denní přírůstek 1 300 g,

Při testování masné užitkovosti se zjišťuje: 
a) hmotnost zvířat
1. při nákupu,
2. na začátku testu, 
3. na konci testu,
4. v případě vyřazení před ukončením testu, a po porážce se zjišťuje za tepla
b) hmotnost půlek bez ledvin a ledvinového loje, 
c) hmotnost ledvinového loje,
d) zatřídění podle jakosti,

Evidence v SKVS:
a)	Seznam nakoupených býčků do SKVS, který vyplňuje oprávněná osoba a předává do ústřední evidence dohodnutým způsobem a v dohodnutých termínech,
b)	Osvědčení o původu se základními údaji o jednotlivých býčcích, kterou měsíčně vyhotovuje ústřední evidence (do obdržení Osvědčení o původu platí pro správnost původu ruční ověření původu vystavené oprávněnou organizací při prodeji),
c)	Evidenční karta pro skupinu zvířat nebo adekvátní počítačová evidence, do které se zaznamenávají údaje
1. označení býka (číslo skupiny, ušní číslo býka, otec býka,)
2. datum nákupu, začátku a ukončení testu, úhynu, nutné porážky,
3. hmotnost při nákupu, při začátku a při ukončení testu,
4. jatečná výtěžnost
5. zatřídění podle jakosti,
a)	Sběrný doklad, vyplněný po ukončení testování masné užitkovosti celé skupiny, nebo adekvátní počítačová evidence a odesílaný do konce následujícího měsíce do ústřední evidence,
Výsledky testování masné užitkovosti jsou zpracovávány čtvrtletně; měsíčně se zpracovává potvrzení o původu, seznam poražených býků a ”chybníky” odeslaných dokladů.

Hodnocení výsledků testování masné užitkovosti: 
a) hlavní kriterium je relativní plemenná hodnota (RPH) korigovaného netto přírůstku z hmotnosti jatečně opracovaného těla, vypočtená metodou BLUP,
b) doplňující hlediska jsou
1. hodnota korigovaného netto přírůstku,
2. živá hmotnost při ukončení výkrmu
3. denní přírůstek dosažený ve zkoušce výkrmnosti,
Pro výpočet RPH prověřeného býka se použijí údaje o všech zvířatech z kontrolního výkrmu kromě těch, u nichž byl vývin prokazatelně snížen onemocněním a jedinců vyřazených testem extrémních odchylek,
Pro vyhodnocení plemenného býka se testuje minimálně 10 potomků, z nichž každý má vrstevníky nejméně po 2 otcích.

B.
POPIS A HODNOCENÍ ZEVNĚJŠKU

I.
Lineární popis a hodnocení zevnějšku krav
plemen kombinovaného a mléčného typu je podkladem pro odhad plemenné hodnoty býků v rámci kontroly dědičnosti.

Hodnocení se provádí
a) u plemen kombinovaného typu v období 60 - 180 (výjimečně 30 -300) dnů po otelení,
b) u plemen mléčného typu v období 30-300 dnů po otelení podle stavu vemene a tělesné kondice zvířete.
Lineární popis vyjadřuje skutečné utváření daného znaku s využitím stupnice 1 až 9 bodů v rámci možných biologických extrémů a variability utváření daného znaku a provádí se hodnocením:
a)	současně více (nejméně však 2) dcer plemeníků v zájmu propojení a srovnatelnosti výsledků hodnocení dcer různých otců pro následné statistické vyhodnocení.
b)	tělesných znaků daného plemene, resp. užitkového typu, který je závazný nebo doporučený mezinárodními asociacemi chovatelů příslušných plemen; případné mezinárodně dohodnuté změny a doplňky vyhlašuje příslušné uznané chovatelské sdružení; minimální rozsah znaků podle hodnocených plemen je uveden v tabulce č. 1.
Současně s lineárním popisem se zaznamenávají jednoznačně vyjádřené vady tělesné stavby.

Celkové hodnocení zevnějšku zahrnuje souhrnné charakteristiky podle hodnoceného plemene, které se posuzují ve vztahu k ideálnímu utváření v souladu s chovným cílem. Hodnocení se provádí na základě přiděleného počtu bodů v rozmezí 50-100 a plemenice je zařazena do třídy.

Celkový počet bodů za zevnějšek je dán součtem přepočteného počtu bodů v jednotlivých charakteristikách. Přepočet se provádí pomocí přepočtových (váhových) koeficientů, stanovených podle tabulky č. 2.

Na základě celkového počtu bodů jsou krávy zařazeny do 6 výsledných tříd zevnějšku podle tabulky č. 3.

Krávy na I. a II. laktaci mohou být zařazeny nejvýše do třídy VG (velmi dobrá), s počtem bodů nejvýše 89. Výsledky celkového hodnocení se vyjadřují uvedením výsledné třídy a celkového počtu bodů, případně se uvádí společně s počtem bodů za každou charakteristiku,

Pro účely kontroly dědičnosti se u krav zjišťují tělesné rozměry podle tabulky č. 4.

U plemen kombinovaného typu se popisuje zbarvení zvířete uvedením jeho barvy a podílu dané barvy v procentech z povrchu těla.

II.
Lineární popis a hodnocení zevnějšku plemenných býků

plemen kombinovaného a mléčného typu je podkladem pro výběr býků do plemenitby a posuzování jejich vhodnosti a způsobilosti pro další plemenitbu.

Hodnocení se provádí zpravidla na stání nebo při předvedení na volném rovném prostranství
a) při základním výběru býka pro plemenitbu 
b) mezi 3 a 4 rokem věku býka
c) při posuzování vhodnosti a způsobilosti býků k další plemenitbě

Hodnocení zahrnuje souhrnné charakteristiky uvedené v tabulce č. 2, které se posuzují ve vztahu k ideálnímu utváření v souladu s chovným cílem a zařazují do tříd na základě přiděleného počtu bodů v rozmezí 50 - 100. 

Celkový počet bodů za zevnějšek je dán součtem přepočteného počtu bodů v jednotlivých charakteristikách. Přepočet bodů se provádí pomocí přepočtových (váhových) koeficientů stanovených podle významnosti jednotlivých znaků v souladu s chovným cílem plemene.

Na základě celkového počtu bodů jsou býci zařazeni do 6 výsledných tříd zevnějšku podle tabulky č. 3.

Výsledky celkového hodnocení se vyjadřují výslednou třídou a celkovým počtem bodů, popřípadě uvedením počtu bodů za každou charakteristiku a celkem v pořadí: užitkový typ - kapacita - stavba těla - záď - celkový počet bodů výsledná třída.

Lineární popis vyjadřuje skutečné utváření daného znaku pomocí 1 až 9 bodů v rámci možných biologických extrémů a jeho součástí je rovněž vyznačení zjištěných vad tělesné stavby. Provádí se u znaků uvedených v tabulce č. 1 a upravovaných v souladu se změnami doplněnými a vyhlášenými uznaným chovatelským sdružením, alespoň v období mezi 3 a 4 rokem věku býka. Jednotlivé znaky se popisují podle příslušnosti plemene k danému užitkovému typu,

Pro účely lineárního popisu a hodnocení zevnějšku býků se zjišťují a zaznamenávají tělesné rozměry 
a) výška v kohoutku
b) výška v kříži
c) hloubka hrudníku
d) šířka hrudníku za lopatkou 
e) šířka pánve
f) délka pánve 
g) délka těla
h) obvod hrudníku 
i) obvod holeně 

které se zjišťují
a) na konci zkoušky vlastní užitkovosti ve věku 365 ± 3 dny v odchovnách plemenných býků před základním výběrem k plemenitbě
b) při provádění lineárního popisu zevnějšku mezi 3. a 4. rokem věku býka
c) při posuzování vhodnosti a způsobilosti býka k další plemenitbě

Tabulka č.1
Znak č.	Plemena kombinovaného typu	Holštýnské plemeno	
1	Výška v kříži	Hranatost	
2	Osvalení	Velikost	
3	Délka zádě	Šířka hrudníku	
4	Šířka zádě	Hloubka těla	
5	Sklon zádě	Sklon zádě	
6	Hloubka středotrupí	Šířka zádě	
7	Postoj zadních končetin	Postoj zadních končetin	
8	Charakter hlezenního kloubu	Utváření paznehtů	
9	Spěnka	Přední upnutí vemene	
10	Paznehty - patka	Výška zadního upnutí vemene	
11	Délka vemene - přední čtvrtě	Závěsný vaz	
12	Nasazení vemene - upnutí	Hloubka vemene	
13	Závěsný vaz	Rozmístění struků	
14	Základna vemene - hloubka	Délka struků	
15	Postavení struků - vychýlení od středu		
16	Délka struků		
17	Tloušťka struků		

Tabulka č.2
Plemena kombinovaného typu	Holštýnské plemeno	
charakteristika	koeficient	Charakteristika	koeficient	
Užitkový typ	0,35	Mléčný charakter	0,20	
Osvalení	0,25	Kapacita	0,20	
Končetiny	0,10	Záď	0,10	
Vemeno	0,30	Končetiny	0,10	
		Vemeno	0,40	

Tabulka č. 3
počet bodů	výsledná třída	
90 -100	E	excelentní	
85 - 89	VG	velmi dobrá	
80 - 84	G+	dobrá plus	
75 - 79	G	dobrá	
65 - 74	F	vyhovující	
50 - 64	P	nevyhovující	

Tabulka č. 4
Plemena kombinovaného typu	Holštýnské plemeno	
výška v kříži	výška v kříži,	
výška v kohoutku	výška v kohoutku	
délka zádě	délka zádě	
šířka zádě v kyčlích	obvod hrudníku	
hloubka těla		
středotrupí		
obvod hrudníku		

C.
DOMÁCÍ A MEZINÁRODNÍ TESTACE PLEMENNÝCH BÝKŮ

slouží k vyhodnocení býků podle výkonnosti jejich potomstva v souboru vlastností a znaků stanovených chovným cílem a standardem daného plemene.

Testovací připařování se provádí v chovech plemen kombinovaného a mléčného typu registrovaných v plemenné knize a zapojených do kontroly mléčné užitkovosti metody A a do inseminace
a) organizovaným a kontinuálním zapouštěním plemenic neselektované populace všech krav převážně po prvém otelení, doplněné podle potřeby kravami po druhém otelení a části jalovic; doplňkovou formou je časově omezené zapouštění všech plemenic, bez předběžného výběru,
b) k testovacímu připařování se používají přednostně plemenice s vyšším podílem krve příslušného plemene, nejméně 50 % a více; vylučují se plemenice s jakýmkoliv podílem krve plemen masného typu,
c) věk býků používaných k testovacímu připařování nemá přesáhnout 24 měsíců,
d) rozsah testovacího připařování a použitých forem podle písm. h) určuje příslušné uznané chovatelské sdružení, podle svého šlechtitelského programu spolu s oprávněnými osobami, které jej realizují na základě smluvních vztahů s chovateli a jinými oprávněnými osobami tak, aby po každém testovaném plemeníku bylo zajištěno nejméně 300 až 350 zabřezlých plemenic,
e) každý testovaný býk se připařuje nejméně ve 30 stájích alespoň 20 chovatelů tak, aby rozsah použití v jednotlivých stádech byl rovnoměrný a úměrný jejich velikosti a stáda zahrnovala všechny úrovně užitkovosti,
f) souběžně jsou připařování (s vyjímkou málopočetných stád) nejméně 3 testovaní býci a část inseminačních dávek se používá k provázání testovacího připařování a hodnocení býků ve vlastnictví různých oprávněných osob, v rámci dohodnutého systému,
g) délka testovacího připařování býka je 2 - 3 měsíce, nejdéle však 6 měsíců; v zájmu objektivnosti výsledků se býci nepoužívají k dalšímu připařování po dobu nejméně 6 měsíců po ukončení testovacího připařování,
h) základní formou testace je testovací připařování mladých plemenných býků pocházejících z domácí produkce a ve zdůvodněném rozsahu i ze zahraničí, doplňkovou formou je mezinárodní testace ve formě reciproké nebo souběžné testace:
1. reciprokou testací se rozumí testovací připařování stejného počtu domácích a zahraničních mladých plemenných býků, probíhající ve stejném období ve dvou nebo více smluvních zemích, které si vzájemně poskytují výsledky testace a prověření; účelem je získání objektivních podkladů pro srovnání domácích býků se zahraničními býky téhož plemene, resp. srovnání úrovně populací,
2. souběžnou testací, využívanou výlučně v populaci holštýnského skotu, se rozumí testovací připařování býků ze zahraničí, zařazených do programu testace jak v zahraničí, tak v domácí populaci,
i) rozsah mezinárodní testace je v souladu se šlechtitelským programem daného plemene a provádí se po schválení uznaným chovatelským sdružením, výhradně nad rámec domácí testace,
j) při nesplnění nebo porušení pravidel testace nejsou výsledky odhadu plemenné hodnoty uznány a zveřejňovány nebo jsou označeny odlišným kódem, který upozorňuje chovatele na nedostatečnou vypovídací schopnost odhadované hodnoty býka,

IV.
Růstová schopnost býků

(zkoušky vlastní užitkovosti) se provádí v odchovnách plemenných býků (OPB) a zjišťuje se u býčků, kteří
a) pochází od vybraných rodičů a splňují další požadavky stanovené ve šlechtitelském programu,
b) pochází z chovů zapojených do kontroly užitkovosti masného skotu metody A.

Hlavní zásady zkoušek vlastní užitkovosti:
a)	býčci se zastavují turnusovým způsobem, zpravidla po skončení pastevního období; termín zástavu pro neskladnění a zahájení testu stanovuje příslušné uznané chovatelské sdružení na základě šlechtitelského programu plemene,
b)	v přípravném období, které trvá minimálně 30 dnů jsou býčci
1.	zařazeni do skupin s ohledem na plemeno, věk a hmotnost, kde jsou prováděny zdravotní zkoušky a všem býčkům je zaveden nosní kroužek; skupinu tvoří maximálně 10 býků a tato skupina se nemění až do skončení zkoušek,
2.	ustájeni volně a krmeni ve skupinách s použitím technologie stejné nebo obdobné jako v období zkoušek vlastní užitkovosti,
a)	v období zkoušek vlastní užitkovosti, které trvá 120 dnů, je výživa býků usměrňována v souladu s normovanou spotřebou živin pro odchov plemenných býků a v souladu se šlechtitelským programem jednotlivých masných plemen,
b)	ošetřování paznehtů je prováděno dle potřeby tak, aby mezi posledním ošetřením paznehtů a základním výběrem byl odstup nejméně jeden měsíc.
c)	příprava na základní výběr spočívá v zajištění spolehlivé a bezpečné ovladatelnosti býka, eventuelně návyk na odběr spermatu pomocí umělé vagíny; býci musí být při základním výběru předvedeni na tyči, popřípadě na ohlávce s vodítkem,
d)	období po skončení zkoušek vlastní užitkovosti slouží k přípravě býka na základní výběr a následný provoz v plemenitbě,

Při zkoušce vlastní užitkovostí se zjišťuje a eviduje:
a) hmotnost při přísunu do OPB, dále pak pravidelně 1 x měsíčně, vážením bez srážky na nakrmenost ,vždy minimálně 2 hodiny po ranním krmení s přesností na 1 kg,
b) tělesné rozměry měřením výšky v kříži v cm, 
1. v den zahájení zkoušek
2. ve věku 365 ± 15 dnů
3. v den ukončení zkoušek, spolu obvodem šourku v cm
c) spotřeba krmiv a živin a kvalita krmné dávky, která je doložena kvalitativními rozbory krmiv z počátku a v průběhu testačního období (minimálně 2x).

V OPB se vede evidence:
1. Hlášení o nákupu plemenných býků, je zaslána do 14 dnů po provedeném nákupu osobě pověřené vedením ústřední evidence a příslušnému uznanému chovatelskému sdružení,
2. Evidenční kartu o odchovu býka, která se zakládá po nákupu býka. Pokud nejsou předepsané údaje vedeny v počítačové databázi, slouží k evidenci všech zjišťovaných údajů o hmotnosti, tělesných rozměrech, spotřebě krmiv a zdravotního stavu býka po dobu pobytu na OPB a je dokladem k hodnocení býka při základním výběru,

Hodnocení zkoušky vlastní užitkovosti se provádí podle
a) hlavních selekčních ukazatelů na růstovou schopnost:
1. průměrného denního přírůstku v období testu vlastní užitkovosti,
2. hmotnosti ve věku 365 dnů,
3. výšky v kříži v den ukončení testu,
4. hodnocení zevnějšku býčka při základním výběru
b) doplňujících selekčních ukazatelů na růstovou schopnost:
1. průměrného denního přírůstku od narození do ukončení zkoušek vlastní užitkovosti,
2. hmotnosti při ukončení zkoušek vlastní užitkovosti
3. výšky v kříži v 365 dnech věku

Hodnocení růstové schopnosti býků, jejich tělesné rozměry a hodnocení zevnějšku je zpracováváno matematicko-statistickými metodami a výsledky slouží pro selekci při základních výběrech. Selekční hranice jsou vyhlašovány příslušným uznaným chovatelským sdružením v rámci šlechtitelského programu.
V.
Masná užitkovost

se zjišťuje ve stanicích kontroly výkrmnosti skotu (SKVS), které slouží k odhadu relativní plemenné hodnoty plemenných býků na základě výsledků vlastního testovaného potomstva.

Hlavní zásady zjišťování masné užitkovosti
a) minimální počet testovaných býků je 6, po jednom otci se nakupuje 20 až 25 synů,
b) nakupovaní býčci jsou
1.	kříženci, pocházející ze záměrné testace a jsou narození od matek mléčného, kombinovaného a masného užitkového typu ve věku od 3 do 6 týdnů nebo
2.	ze záměrné testace v rámci čistokrevné plemenitby masného skotu ve věku 6 až 7 měsíců (starší telata z masného systému),
c) věk nakupovaných býčků se řídí systémem chovu matek (dojené a nebo bez tržní produkce mléka) a připouští se kombinace obou skupin po jednom otci v rovnoměrném rozložení (± 1 kus).
d) býčci podle písm. b. 1)
1.	jsou od nákupu do cca 90 dnů věku, v období mléčné výživy, ustájeni individuálně nebo ve vyrovnaných skupinách s ohledem na věk a hmotnost, s napájením mléčnou krmnou směsí dle návodu výrobce,
2.	v období rostlinné výživy jsou ustájeni volně ve skupinách od cca 91 dnů do 150 ± 7 dnů věku, sestavených s ohledem na datum narození tak, aby skupina v jednom kotci byla hmotnostně vyrovnaná, synové každého testovaného býka byli zastoupeni nejméně ve 3 kotcích a poměr míst u žlabu byl 1:1
3.	jsou testováni od 151 ± 7 dnů do 500 ± 10 dnů věku, kdy se sleduje spotřeba krmiv; účinnost krmné dávky je stanovena na průměrný denní přírůstek, který pro dané plemeno určuje šlechtitelský program
e) býčci podle písm. b) 2.
1.	jsou v příjmovém období minimálně 30 dnů do věku 250 ± 7 dnů ustájeni ve vyrovnaných skupinách s ohledem na věk a hmotnost, s využitím pouze rostlinné výživy, která může být upravena s ohledem na způsob přípravy býčků v mateřském chovu,
2.	jsou testováni od 251 ± 7 dnů do 500 ± 10 dnů věku, kdy se sleduje spotřeba krmiv; účinnost krmné dávky je stanovena na průměrný denní přírůstek, který pro dané plemeno určuje šlechtitelský program,

Při testování a posuzování se zjišťuje:
a) živá hmotnost býčků
1. při naskladnění,
2. ve 150 ± 7 dnů věku u býčků podle písm. a)1.,
3. ve 250 ± 7 dnů věku u býčků podle písm. a)2.,
4. v průběhu testování měsíčně,
5. v 500 dnech při ukončení testu ± 10 dnů, 
6. při případném vyřazení býka a
Pozn.: při zjišťování hmotnosti není prováděna srážka na nakrmenost.
a při porážce ve věku 500 dní ± 10 dní: 
b) datum a místo porážky,
c) třída jakosti podle klasifikace SEUROP,
d) hmotnost jatečně opracovaného trupu za tepla,
e) hmotnost ledvinového loje,
f) ukazatele z technologického rozboru jatečných půlek
Podkladem pro pracování údajů jsou informace o původu zvířete, data získaná při odchovu, výkrmu, porážce a technologickém rozboru jatečních půlek, případně je možno využít i výsledky fyzikálních a chemických analýz kvality masa,

Vyhodnocení výsledků se provádí centrálně metodou BLUP podle ukazatelů:
a) korigovaný přírůstek,
b) hmotnost jatečně opracovaného těla, 
c) podíl nejcennějších masných partií, 
d) podíl masa,
e) podíl tuku, 
f) podíl kostí,
g) podíl přední a zadní čtvrti, 
h) podíl masa z kýty;
Pro hodnocení lze použít jako vrstevníků:
a) býků kříženců po otci stejného plemene testovaných na stanici,
b) býků kříženců bez ohledu na plemeno otce, kteří jsou testováni na stanici,
c) podle metody testace lze využít již prověřeného býka (testera),

Z hodnocení se vylučují zvířata prokazatelně nemocná, popřípadě s extrémními odchylkami a zvířata vyřazená před ukončením zkoušky výkrmnosti, pro určení plemenné hodnoty jsou zpracovány údaje nejméně od 15 potomků.

B.
POPIS A HODNOCENÍ ZEVNĚJŠKU

je podkladem pro odhad plemenné hodnoty býků posuzovaných v rámci kontroly dědičnosti, a to jak pro utváření zevnějšku potomstva, tak i masné užitkovosti. Při hodnocení konkrétního plemene se vychází ze schváleného standardu a znalosti stavu populace a využívá se specifické bodové stupnice tělesných znaků. Výsledky popisu a hodnocení zevnějšku jsou součástí odhadu plemenné hodnoty, jsou využívány při sestavování připařovacích plánů, při základních výběrech plemenných býků, případně při dalších příležitostech jako jsou výstavy, svody a přehlídky zvířat.

Hodnocení se provádí u: 
a) telat
b) jalovic 
c) krav
d) plemenných býků při základním výběru do plemenitby

Věk jednotlivých kategorií, rozhodující pro hodnocení a posuzování zevnějšku, upravují příslušné šlechtitelské programy.

Popis jednotlivých znaků zevnějšku, tělesné rozměry, vady a celkové hodnocení se zaznamenává na tiskopisu, který slouží jako prvotní doklad pro další zpracování v rámci kontroly užitkovosti a kontroly dědičnosti masných plemen.

Popis znaků zevnějšku představuje bodové vyjádření hodnoceného znaku v rozpětí od 1 (minimálně) do 10 (maximálně) bodů v rámci biologických extrémů hodnoceného plemene.

Při hodnocení popisovaných znaků se vychází z průměru populace hodnoceného plemene, s maximálním využitím celého rozpětí bodové stupnice v rámci populace a jednotlivých věkových kategorií.

Hodnotí se
a) tělesný rámec, který zahrnuje hodnocení
1.	výšky těla, charakterizovanou výškou v kříži, měřenou hůlkovou mírou na spojnici hrbolů kyčelních; bodové hodnocení je prováděno pomocí přepočítávací tabulky s ohledem na věk, pohlaví a plemeno,
2.	délky těla od pomyslné kolmice spuštěné v kohoutku až po kolmici spuštěnou v hrbolu kosti sedací vizuálním posouzením,
3.	hmotnosti, zjišťované vážením zvířete s přesností na 1 kg; bodové hodnocení je prováděno pomocí přepočítávací tabulky s ohledem na věk, pohlaví a plemeno,
přičemž součet bodů za popisované znaky je maximálně 30,
b) kapacita těla, která zahrnuje vizuální hodnocení
1. přední šířky hrudníku mezi předními končetinami při pohledu ze předu,
2. hloubky hrudníku za lopatkou s přihlédnutím k hloubce hrudníku v krajině posledního žebra, přičemž se nepřihlíží k relativnímu vyjádření s ohledem na výšku,
3. délky zádě (při pohledu z boku) vyjádřené vzdáleností spojnice hrbolu kosti kyčelní a kostí sedací a šířky (při pohledu ze zadu), která je posuzována s ohledem na vzdálenost kostí sedacích a s přihlédnutím k přední šířce pánve, přičemž součet bodů za popisované znaky je maximálně 30,
c) osvalení, které zahrnuje osvalení
1. plece, vyjádřené klenutím a vývinem osvalení z pohledu ze předu a z boku,
2. hřbetu, vyjádřené šířkou a výrazností klenutí osvalení od kohoutku až po bedra,
3. zádě, při kterém se posuzuje
•	délka kýty od kloubu kolenního po kaudální část stehna,
•	hloubka kýty, kterou charakterizuje délka spojnice spuštěné z hrbolu kosti sedací až po upnutí nad hleznem.
•	plnost kýty, která je vyjádřena šířkou kýty při pohledu ze zadu na středu spojnice spuštěné z hrbolu kostí sedací po upnutí nad hleznem,
součet bodů za popisované znaky je maximálně 30, 
d) užitkový typ, který zahrnuje
1. celkové ušlechtilosti zvířete, 
2. harmonii tělesné stavby
3. pohlavní výraz,
přičemž součet bodů za popisované znaky je maximálně 10,

Celkové hodnocení je vyjádřeno součtem bodů za tělesný rámec, kapacitu těla, osvalení a užitkový typ. Maximální možný počet získaných bodů je 100. V rámci jednotlivých šlechtitelských programů je možno při využití přepočítávacích koeficientů určitý hodnocený znak zvýhodnit, je však dodržen celkový počet možných získaných bodů za každou oblast a počet bodů celkem. 

Současně s popisem zvířete se zaznamenávají vady zevnějšku, případně další znaky, které jsou pro hodnocené plemeno dány šlechtitelským programem. Tyto programy zároveň stanovují, které vady jsou rozhodující pro selekci zvířat.

ČÁST II.
CHOV PRASAT

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ

Provádí se u kanců, plemenic a jejich potomstva ve šlechtitelských a rozmnožovacích chovech a v chovech, které jsou pro tuto kategorii připravovány.

Plemenice se zařazují do kontroly užitkovosti počínaje prvním zapuštěním, kanci se zařazují do kontroly užitkovosti zápisem do státního registru plemeníků.

I.
Reprodukční vlastnosti
sledují se:
a) údaje podle přílohy č. 3, část II A se zapisují do deníku reprodukce nejpozději do 24 hodin po každé změně,
b) počet pravidelně vyvinutých struků, ve šlechtitelských chovech u každého selete, v rozmnožovacích chovech u prasniček,
c) počet dochovaných selat ve věku vrhu 18 až 24 dní,
d) počet selat přikládaných prasnici z jiného vrhu; které zaznamená v deníku reprodukce a selata předem označí,
e) počet živě narozených selat při použití zmrazených inseminačních dávek a nezahrnuje se do průměrné užitkovosti prasnice případný snížený počet selat pod 5 kusů.
Údaje b) až e) zjišťuje oprávněná osoba, která též označí všechna selata nejdéle do 10 dnů po narození.

II.
Unifikovaný polní test vlastní užitkovosti
ve šlechtitelských chovech se provádí u plemenných kanečků a prasniček ve šlechtitelských chovech všech kategorií. 
Podmínky pro provádění testace:
a) kapacita a technologické vybavení odchovných stájí odpovídá velikostí a produkčním potřebám chovu a metodice testace,
b) mikroklimatické a zoohygienické podmínky ve stáji odpovídají požadavkům pro odchov mladých plemenných zvířat, na jedno prase připadá minimálně 0,8 m2 plochy kotce,
c) selata jsou do testačních kotců naskladňována 1-2 týdny před započetím vlastního testu,
d) do testace se zařazují pouze selata zdravá, normálně vyvinutá, jejichž zevnějškové znaky nevykazují větší odchylky,

Při zahálení testu:
a)	věk selat je 12 týdnů ± 4 dny,
b)	testovanou skupinu tvoří 6 - 12 selat (u prasniček maximálně 15) v jednom kotci stejného pohlaví a stejného genotypu, u otcovských plemen jsou přípustné maximálně 2 genotypy (v ojedinělých případech - malý počet kusů v jednom pohlaví, využití testačních kotců - je povoleno slučovat do jednoho kotce testované prasničky a kanečky),
c)	skupina v kotci pochází minimálně po dvou otcích, u otcovských plemen (pokud nelze sestavit skupinu po více otcích) je přípustný otec jeden,
d)	oprávněná osoba eviduje datum zahájení testu a individuální hmotnost selat,
Doba trvání testu je 63 ± 7 dnů. 

V průběhu testu
a) je zkrmována jednotná krmná směs, doporučená příslušným uznaným chovatelským sdružením,
b) je zakládána krmná směs v neomezeném množství do samokrmítek,
c) mají zvířata neomezený přístup k vodě,
d) může být selekce prováděna jen ze zdravotních nebo technologických důvodů,

Při ukončení testu se zjišťuje
a) živá hmotnost všech testovaných prasat s přesností na 1 kg, ze které je propočten:
1. průměrný denní přírůstek od narození, 
2. průměrný denní přírůstek v testu,

b) procento libového masa a výška hřbetního tuku ultrazvukovými přístroji, určenými uznaným chovatelským sdružením

Prasata se váží na dobytčích váhách k tomu uzpůsobených a splňujících požadavky na stanovená měřidla1.

Měření ultrazvukovým přístrojem se provede po zjištění hmotnosti; prasata, u kterých nelze z objektivních příčin provést měření, se změří v dalším termínu.

Postup měření:
a) měřená prasata jsou čistá a při vlastním měření stojí v korektním postoji,
b) místa měření (A) a (B) vyznačená na schématu (obrázek č. 1) se vymezí a označí:

___________________
1 § 3 odst. 3 zákona č. 505/1990 Sb., o metrologii a Výměr Úřadu pro technickou normalizaci, metrologii a státní zkušebnictví č. M-108/99 ze dne 6. 10. 1999, o stanovených měřidlech, uveřejněný oznámením č. 76/99 v č. 12/99 Věstníku Úřadu.

•	ve hřbetní linii se určí výchozí body měření; bod A0 je na kohoutku, kolmo nad výčnělkem kloubu loketního, bod C0 je v krajině bederní kolmo nad češkou a střed mezi těmito body se určí jako bod B0,
•	místo měření A je ve 3/4 kaudálně mezi body\ B0 a C0., místo měření B je ve 3/4 + 3 cm kaudálně mezi místem A0 a B0, obě místa měření jsou 7 cm od středu hřbetu,
•	v místě A se měří výška hřbetního tuku, v místě B tuku i svalu,
•	měření probíhá ve smyslu kaudo-kraniálním, 
•	kůže prasat se v místech měření očistí a natře kontaktním mediem, měřicí hlavice přístroje se přikládá a lehce přitiskne kolmo k povrchu kůže,

Stanovení průměrné hodnoty měřených vlastností:
a) průměrný denní přírůstek od narození ke dni měření se stanoví jako poměr hmotnosti k věku jedince a vyjadřuje se v gramech,
b) průměrná výška hřbetního tuku se stanoví z naměřených hodnot tuku v místě A a B a vyjadřuje se v centimetrech s přesností na dvě desetinná místa,

Zjištěné fenotypové průměrné hodnoty:
a) přírůstku a výšky hřbetního tuku se korigují podle plemen a pohlaví na jednotnou hmotnost, u kanečků na 100 kg a u prasniček 90 kg.
b) podílu libového masa se koriguje bez ohledu na pohlaví na hmotnost 100 kg,

III.
Staniční zkoušku výkrmnosti a masné užitkovosti

Výběr testačních zařízení provádí uznané chovatelské sdružení z provozních zařízení, které splňují technologické a zoohygienické požadavky, zejména
a)	pro každou stanici je stanoven s ohledem na její kapacitu a testační obvod harmonogram naskladňování,
b)	testační stáje jsou rozděleny na sekce, umožňující zabezpečit oddělený turnusový provoz,
c)	kotce pro dvojice prasat mají minimální plochu 2,60 m2,
d)	každý kotec je vybaven jedním samokrmítkem a automatickou napaječkou, které umožní neomezený přístup ke krmné směsi a k vodě,
e)	stanice je vybavena vhodnými dobytčími vahami pro provozní vážení prasat, které splňují požadavky na stanovená měridla1) a vahami na navažování krmné směsi, které jsou 1 x ročně kalibrovány,
f)	 ve stanici jsou k dispozici vhodné skladovací prostory pro dodávanou krmnou směs,

K testačnímu výkrmu prasat se používá jednotná testační granulovaná krmná směs doporučená příslušným uznaným chovatelským sdružením, a zkrmovaná tak, že
a)	jednotlivé vyrobené dávky krmné směsi jsou rozborovány , na obsah živin a energii; pro všechna testační zařízení provádí tyto rozbory laboratoř, určená uznaným chovatelským sdružením,
b)	do samokrmítek je přesně navažována, pravidelně doplňována a její spotřeba evidována po celou dobu testace,
c)	v průběhu testace není zkrmován žádný příkrm ani podávány podpůrné růstové prostředky, 

Postup zkoušky výkrmnosti a masné užitkovosti čistokrevného potomstva:
a)	do stanice se naskladňují selata odpovídajícího vývinu, hmotnosti od 20 do 28 kg s maximálním rozdílem 2 kg, ve věku do 90 dní,
b)	selata jsou zdravá a vepříci jsou v době odeslání do stanice po kastraci zcela vyhojeni, 
c)	ve stanovené lhůtě před dodáním do stanice jsou selata ochranně očkována a ošetřena,
d)	při převzetí selat na stanici se zjišťuje živá hmotnost každého prasete, kontroluje se označení a předepsané doklady,
e)	jednotlivé sekce stanice se zastavují turnusově, 
f)	u potomstva plemenných prasat, zařazeného do stanice, se provádí namátkově ověřování původů na žádost oprávněné osoby podle § 12 odst. 4 zákona, která ve stanici provádí testování a posuzování,
g)	jedinec (nebo dvojice), nezaručující ze zdravotních důvodů objektivní výsledky testace je během zkoušek vyřazen na základě posouzení veterinárního lékaře, který spolu s provozovatelem stanice zaznamená důvod vyřazení do staniční evidence,
h)	testování probíhá od 30 do 100 kg živé hmotnosti prasat,
i)	prasata ve stanicích se váží jednou měsíčně; do zahájení testu a 14 dní před ukončením testu se váží jednou týdně,
j)	 po ukončení testu v rozmezí živé hmotnosti 98 až 105 kg jsou prasata na jatkách poražena 

Stanovení jatečné hodnoty:
a)	do 30 minut po porážce, očištění a vykolení se každé prase za tepla rozpůlí a zváží s přesností na 0,5 kg, přičemž rozdíl hmotnosti mezi pravou a levou půlkou nesmí být vyšší než 1 kg.
b)	živá hmotnost zjištěná před porážkou a hmotnost jatečných půlek za tepla s hlavou bez mozku, bez orgánů dutiny hrudní, břišní a pánevní, avšak s plstí a ledvinou, je podkladem k výpočtu výtěžnosti,
c)	po poražení se změří pH masa v nejdelším hřbetním svalu na úrovni posledního žebra v intervalech 45 minut po porážce (pH1) a 24 hodin po porážce (pH24). Na základě zjištěných hodnot se stanoví výskyt vad masa podle tabulky č. 6,
d)	druhý den po poražení a vychladnutí na 2 až 5°C se obě půlky zváží s přesností na 0,5 kg,
e)	bouráním pravé půlky bez ocásku se zjišťují ukazatele podle tabulky č. 7.

Staniční test v testační stanici odchovávaného potomstva se provádí kombinaci metod unifikovaného testu vlastní užitkovosti a staničních zkoušek výkrmnosti a masné užitkovosti podle šlechtitelských programů uznaného chovatelského sdružení.

Základní polní test se provádí u prasniček v rozmnožovacích chovech, popřípadě ve šlechtitelských chovech u prasniček, které jsou určeny jako chovné, v rozmezí 70 - 110 kilogramů živé hmotnosti. U každého zvířete se pro hodnocení jeho vývinu vypočítává průměrný denní přírůstek živé hmotnosti v gramech od narození do dne ukončení testu.

Obrázek č. 1: Místa měření výšky hřbetního tuku a hloubky nejdelšího zádového svalu při zkouškách vlastní užitkovosti prasat

Tabulka č. 6
Hodnocení	pH1	pH24	
Normální maso	≥ 5,81	-	
PSE maso	≤ 5,80	-	
DFD maso	-	≥ 6,20	

Tabulka č. 7
ukazatel	způsob zjišťování	postup zjišťování	
výška hřbetního tuku	měřením a výpočtem průměrné výšky hřbetního tuku s přesností na 1 mm,	v nejkratší spojnici od vnějšího kraje kůže po horní okraj povázky oddělující hřbetní tuk od svaloviny ve třech bodech	
		1.ke středu druhého hrudního obratle,	
		2.ke středu posledního hrudního obratle,	
		3.ke středu prvního křížového obratle	
		krkovička se oddělí od pečeně za 6. hrudním obratlem na vnější straně bez tukového krytí, pečeně i bok se za posledním hrudním obratlem přeřízne kolmo na páteř, bok se oddělí od pečeně 1 cm od musculus iliocostalis.; žebírka nesmějí být delší než 5 cm od horního okraje svalu pečeně, plocha nejdelšího hřbetního svalu a tukového krytí za posledním hrudním obratlem na čerstvém řezu; tuk se od pečeně oddělí tak, aby vnější strana pečeně byla bez tukového krytí, plec s kostmi bez kolínka se tvaruje kruhovým řezem, oddělí se odtažením od předku, proříznutím povrchových prsních svalů a řídkého, tukem prorostlého vaziva, chrupavka lopatky se odlomí a plec odřízne tak, že chrupavka zůstává při předku; celá vnější strana plece musí být bez tukového krytí, nožičky se od plece oddělí v nejspodnější části kloubu zápěstního, kolínko se oddělí sekem od plece v loketním kloubu tak, že výběžek kosti loketní (okovec) zůstává u plece,  kýta s kostmi se od předku oddělí rovným řezem kolmo na páteř mezi posledním a předposledním obratlem bederním od kýty se oddělí paždík, křížová kost, nožička v nejspodnější části kloubu hleznového a kolínko řezem kolmo na kolenní kloub (češku), sejme se kůže a tuk, aby kýta byla na povrchu bez tukového krytí, opracovaná kýta s kostí bez kolínka a bez kosti křížové se zváží a zjištěná hmotnost se připočítá k hmotnosti krkovičky, pečeně a plece s kostmi bez kolínka; ze součtu těchto hmotností se stanoví procento hlavních masitých částí z hmotnosti jatečné půlky,	
podíl libového masa a roztřídění jat. trupů	přístrojovou technikou podle stupnice SEUROP	na jatečném trupu po porážce, případně pomocí regresní rovnice z hlavních masitých částí.	

B.
PŘEDÁVÁNÍ ZJIŠTĚNÝCH A EVIDOVANÝCH ÚDAJŮ

Údaje jsou předávány jako pravidelná hlášení formou vstupních dokladů písemně nebo formou datových souborů pomocí elektronických médií.

Vstupní doklady v chovech s kontrolou užitkovosti obsahují identifikační údaje ve formě přidělených čísel chovatele a chovu a dále podle jednotlivých dokladů obsahují zejména hlášení uvedená v tabulce č. 8.

Tabulka č. 8.

název dokladu	obsah hlášení	
O vrhu v kontrole užitkovosti	číslo plemenice, datum oprasení a počet všech a živě narozených selat	
Výsledky reprodukce v kontrole užitkovost	číslo plemenice, počet dochovaných selat v 21 dnech stáří	
Zařazení plemeníka nebo plemenice při nákupu v zahraničí, nebo těch, kteří nebyli zařazeni hlášením o prodeji	evidenční číslo kance, plemeno, otec, matka, datum narození	
Lineární hodnocení typu, konstituce a zevnějšku	linie a státní registr kance, matriční čísla prasnice, body za hodnocení	
O potomstvu	číslo matky, počet a pohlaví selat zařazených do chovu, počet struků, čísla selat podle systému označování prasat v kontrole užitkovosti	
O výsledcích vlastní užitkovosti	číslo selete a výsledky zjištěné při testování vlastní užitkovosti	
O výsledcích výkrmnosti a jatečné hodnoty	základní údaje o testované dvojici, údaje o jednotlivých zvířatech a dosažené hodnoty testování výkrmnosti a jatečné hodnoty	
O prodeji	identifikační údaje zvířete, výsledek hodnocení, identifikační údaje a číselný kód kupujícího	
O výsledku zjišťování genetických markerů		

Při zařazení zvířete ze šlechtitelského chovu do ústřední evidence je mu současně přiděleno registrační číslo zvířete, kterým je identifikováno při odhadu plemenné hodnoty.

Podrobné pokyny k předávání dokladů do ústřední evidence, jejich zpracování a vydávání počítačových výstupů pro šlechtitelskou činnost chovatelů, uznaných chovatelských sdružení a oprávněných osob zpracovává a vyhlašuje osoba pověřená vedením ústřední evidence.

ČÁST III.

CHOV OVCÍ

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ OVCÍ

Testování užitkových vlastností a znaků ovcí se provádí u beranů, bahnic, jehnic, a jejich potomstva v chovech v kontrole užitkovosti.

Ovce se zařazují do kontroly užitkovosti po hodnocení, berani po hodnocení a zápisu do státního registru plemeníků.

I.
Reprodukční vlastnosti

Zjišťuje se:
a) datum zapuštění plemenice (u skupinového zapouštění datum zahájení a ukončení),
b) ušní číslo a státní registr plemeníka,
c) datum porodu, počet živě a mrtvě narozených jehňat, u masného a mléčného typu živou hmotnost jehňat po porodu,
d) počet odchovaných jehňat podle pohlaví do 14 dnů věku.
Údaje a) až d) zjišťuje chovatel, který též označí jehňata. do 72 hodin po narození.

Oprávněná osoba, která vyhodnotí nejpozději do 30. 9. běžného roku reprodukci ovcí na základě prvotní evidence vedené v chovu, stanoví u
a) bahnic
1. index plodnosti v %, jako podíl živě a mrtvě narozených jehňat k věku bahnice -1, 
2. index odchovu v %, jako podíl odchovaných jehňat do 14 dnů věku k věku bahnice -1,
b) stáda nebo beranů
1. oplodnění v %, jako podíl bahnic obahněných a zmetaných k počtu ovcí zařazených do reprodukce na začátku připouštěcího období x 100,
2. plodnost v %, jako podíl živě a mrtvě narozených jehňat k počtu bahnic po porodu x 100,
3. odchov v %, jako počet odchovaných jehňat do 14 dnů věku k počtu ovcí zařazených do reprodukce na začátku připouštěcího období x 100,
4. intenzitu v %, jako počet živě narozených jehňat za rok k počtu bahnic základního stáda x 100.

II.
Růstová schopnost

Zjišťuje se: .
a) živá hmotnost jehňat po narození u masného a mléčného typu,
b) živou hmotnost jehňat ve 30 dnech věku u mléčného typu,
c) živá hmotnost jehňat ve 100 ± 15 dnech věku a stanoví denní přírůstek s přepočtem na 100 dní věku,
d) živá hmotnost jehnic a beranů po hodnocení před zařazením do plemenitby.
Údaje a) a b) zjišťuje chovatel, c) a d) oprávněná osoba.

III.
Výkrmnost a jatečná hodnota

zjišťovaná:
a) polním testem nebo v testační stanici se provádí za podmínek:
1. výběr beranů pro testaci navrhuje oprávněná osoba, schvaluje chovatelské sdružení,
2. chov je zařazen do kontroly užitkovosti,
3. v chovu je po testovaném beranovi nejméně 15 zdravých trvale označených jehňat obojího pohlaví,
4. kapacita, technické podmínky a způsob výživy odpovídá metodice testace,
5. výkrm jehňat je ukončen u masných typů do 150 dnů věku, u kombinovaných užitkových typů do 165 dnů věku,

Ukazatele výkrmnosti a jatečné hodnoty:
1. zmasilost subjektivním posouzením nejdéle do 5 dnů před porážkou,
2. živá hmotnost jehňat s přesností 0,5 kg,
3. průměrný denní přírůstek jehňat od narození do ukončení testu,
4. hmotnost jatečně opracovaného trupu za tepla do 1 hodiny a vychlazeného při teplotě 4 až 7 °C po 24 hodinách, bez hlavy a distálních částí končetin a hmotnosti kůže,
5. jatečná výtěžnost v %, 
6. podíl kýty s kostí v %, 
7. podíl masa z kýty v %,
8. plocha nejdelšího zádového svalu v cm2, 
9. podíl ledvinového tuku v %
b) ultrazvukovým měřením:
1. chovy k měření navrhuje oprávněná osoba, schvaluje chovatelské sdružení,
2. minimální počet pro vyhodnocení potomstva je 10 jehňat obojího pohlaví ve 100 dnech věku,
3. před měřením ultrazvukem se subjektivně zhodnotí zmasilost kýty, hřbetu a plece,
4. při měření se přístrojová sonda se přikládá na úrovni 1. bederního obratle tak, aby ultrazvukové vlny probíhaly v ploše kolmé k ose páteře zvířete,

IV.
Produkce a kvality vlny
u kombinovaného vlnařsko masného typu se zjistí v prvním roce množství, charakter a sortiment nastříhané vlny za 12 měsíců.,

V.
Mléčná užitkovost
Dojivost mléčného typu ovcí se sleduje v průběhu laktace podle:
a) metody A4, která spočívá v měření dojivosti 2 x v kontrolním dni, a to ráno a večer;
b) metody AT, která spočívá v měření dojivosti 1 x v kontrolním dni, a to střídavě, jeden měsíc ráno, další měsíc večer
c) metody AC, která spočívá v měření dojivosti 1 x v kontrolním dni, a to pravidelně buď ráno nebo večer,

Dojivost se zjišťuje:
a)	u bahnic se sleduje dojivost po dobu 3 laktací - první měření mléka se provede do 60 dnů po obahnění a zjišťuje se pravidelně každý měsíc v rozmezí ne kratším než 26 a ne delším než 34 dnů do zaprahnutí (bahnice se považuje za zaprahlou, když dojí méně než 0,2 kg,
b)	laktace končí posledním kontrolním údobím, v němž byla bahnice naposledy kontrolována + 15 dní,
c)	celodenní produkce mléka z jednoho nádoje u metody AT se vypočítá vynásobením dvěma, u metodiky AC se dopočítává na základě celkového nádoje (ranního i večerního) všech kontrolovaných ovcí,
d)	během laktace je povoleno jen jedno meziúdobí,
e)	vzorek mléka pro stanovení procenta tuku, bílkovin a laktózy se odebere do vzorkovnice s konzervačním prostředkem, dodané příslušnou laboratoří mléka,

Mléčná užitkovost se hodnotí:
a)	počet laktačních dnů u bahnic se vypočítá od obahnění do konce kontroly, přičemž den porodu se do laktačních dnů nepočítá a za normální se považuje laktace, která dosáhla minimálně 120 laktačních dnů,
b)	produkce mléka do 30 dnů za období sání jehňat se vypočítá z přírůstku jehněte (jehňat) x 5,
c)	celková produkce mléka za laktací se vypočítá součtem spotřebovaného mléka sáním jehněte (jehňat) a za dobu měsíčního sledování dojivosti během laktace do konce kontroly.

B.
PŘEDÁVÁNÍ ZJIŠTĚNÝCH A EVIDOVANÝCH ÚDAJŮ

Oprávněné osoby předávají údaje, zjištěné pří testování a posuzování osobě pověřené vedením ústřední evidence průběžně, nejpozději však 15. 1., 15. 4., 15. 6., 15. 8. a 15. 10. kalendářního roku. Podrobné pokyny k předávání dokladů do ústřední evidence, jejich zpracování a vydávání počítačových výstupů pro šlechtitelskou činnost chovatelů, uznaných chovatelských sdružení a oprávněných osob zpracovává a vyhlašuje osoba pověřená vedením ústřední evidence.

ČÁST IV.

CHOV KOZ

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ

Provádí se u kozlů, koz a jejich potomstva v chovech v kontrole užitkovosti:

Kozy se zařazují do kontroly užitkovosti po hodnocení, kozli po hodnocení a zápisu do státního registru plemeníků.

I.
Reprodukční vlastnosti
Zjišťuje se:
a) datum zapuštění (u skupinového zapouštění datum zahájení a ukončení),
b) ušní číslo a státní registr kozla,
c) datum porodu, počet živě a mrtvě narozených kůzlat a pohlaví,

Údaje a) až c) zjišťuje chovatel, který označí kůzlata do 72 hodin po narození.

Oprávněná osoba, která zjistí počet odchovaných kůzlat a pohlaví do 40 (± 10) dnů věku, vyhodnotí nejpozději, do 30. 9. běžného roku reprodukci koz na základě prvotní evidence vedené v chovu a stanoví u
a) koz
1. index plodnosti v %, jako podíl živě a mrtvě narozených kůzlat k věku plemenice -1,
2. index odchovu v %, jako podíl odchovaných kůzlat do 40 dnů věku k věku plemenice -1,
b) stáda nebo kozlů
1. oplodnění v % jako podíl plemenic okozlených a zmetalých k počtu plemenic, zařazených do reprodukce na začátku připouštěcího období x 100,
2. plodnost v %, tj. podíl živě a mrtvě narozených kůzlat k počtu plemenic po porodu,
3. odchov v %, jako počet odchovaných kůzlat do 40 dnů věku k počtu plemenic zařazených do reprodukce na začátku připouštěcího období x 100,
4. intenzita v %, jako počet narozených kůzlat za rok k počtu plemenic základního stáda x 100.
5. výskyt hermafroditních kůzlat v %, jako podíl narozených hermafroditních jedinců k počtu všech narozených kůzlat x 100,
6. výskyt rohatých kůzlat v %, jako podíl narozených rohatých jedinců k počtu všech narozených kůzlat x 100,

II.
Mléčná užitkovost

Dojivost mléčných typů koz se sleduje v průběhu laktace podle
1. metody A4, která spočívá v měření dojivosti 2 x v kontrolním dni, a to ráno a večer,
2. metody AT, která spočívá v měření dojivosti 1 x v kontrolním dni, a to střídavě jeden měsíc ráno a další měsíc večer, s pravidelným střídáním po dobu celého kontrolního období; celodenní produkce se dopočítá vynásobením dvěma,
3. metody AC, která spočívá v měření dojivosti 1 x v kontrolním dni a to pravidelně buď ráno nebo večer; celodenní produkce se dopočítává na základě celkového nádoje (ranního i večerního) všech kontrolovaných koz,
po dobu laktačního období se používá pouze jedna z uvedených metod a v den kontroly jsou měřeny všechny plemenice ve stádě,

Dojivost se zjišťuje:
a)	množství mléka v kg nehov l se zjistí měřením nebo vážením nadojeného mléka za pomoci libovolného nástroje (váhy, odměrný válec apod.) s konstrukční přesností měření 20 g nebo 20 ml nebo milkmetrem.
b)	první kontrolní den musí být uskutečněn u nekojících koz nejdříve 10. den a nejpozději 30. den po porodu, u kojících koz nejdříve 40. den, nejpozději však do 70. dne po porodu,mezi dvěma po sobě následujícími kontrolními dny je rozpětí 26 - 34 dní,
c)	 ze závažných důvodů může být kontrola přerušena maximálně na 75 dní, v případě veterinární uzávěry až na 100 dní,
d)	celková dojivost za laktaci je součtem produkce mléka za období sání a za období dojení během laktace,
e)	standardní období sání je 40 dní, standardní období dojení je 240 dní, standardní laktační období je 280 dní; počet laktačních dnů se vypočítá od druhého dne po porodu do zaprahnutí (koza se považuje za zaprahlou, když denní nádoj je nižší než 0,2 l),
f)	 v jedné laktaci je minimálně 6 kontrolních období:
g)	laktace končí posledním kontrolním obdobím, v němž byla koza naposledy kontrolována + 15 dní.

III.
Růstová schopnost
Zjišťuje se:
a) živá hmotnost kůzlat po narození,
b) živá hmotnost kůzlat u masného typu ve 100 ± 15 dnech věku a stanoví se průměrný denní přírůstek.
c) živá hmotnost koz a kozlů po hodnocení před zařazením do plemenitby.
Údaj a) zjišťuje chovatel, b) a c) oprávněná osoba.

IV.
Výkrmnost a jatečná hodnota
zjišťovaná
a) polním testem nebo v testační stanici 
za podmínek:
1. výběr kozlů pro testaci navrhuje oprávněná osoba a schvaluje uznané chovatelské sdružení,
2. chov je zařazen do kontroly užitkovosti,
3. v chovu je po testovaném kozlovi nejméně 10 zdravých trvale označených kůzlat,
4. kapacita, technické podmínky a způsob výživy odpovídá metodice testace,
5. test začíná po mlezivovém období (do 14 dnů věku), výkrm končí u poloviny kůzlat do 70 dnů věku, u druhé poloviny do 130 dnů věku.

Ukazatele výkrmnosti a jatečné hodnoty kůzlat se zjišťují:
1. zmasilost nejdéle do 3 dnů před porážkou subjektivním posouzením,
2. živá hmotnost kůzlat s přesností 0,2 kg,
3. průměrný denní přírůstek kůzlat od narození do ukončení testu,
4. hmotnost jatečně opracovaného trupu za tepla do 1 hodiny a vychlazených při teplotě 4 až 7 °C po 24 hodinách, bez hlavy a distálních částí končetin a hmotnosti kůže,
5. jatečná výtěžnost v %, 
6. podíl kýty s kostí v %, 
7. podíl masa z kýty v %,
8. plocha nejdelšího zádového svalu v cm2, 
9. podíl ledvinového tuku v %
b) ultrazvukovým měřením:
1. chovy k měření navrhuje oprávněná osoba a schvaluje uznané chovatelské sdružení,
2. minimální počet pro vyhodnocení potomstva je 10 jehňat obojího pohlaví ve 100 dnech věku,
3. před měřením ultrazvukem se subjektivně zhodnotí zmasilost kýty, hřbetu a plece,
4. při měření se přístrojová sonda přikládá na úrovni 1. bederního obratle tak, aby ultrazvukové vlny probíhaly v ploše kolmé k ose páteře zvířete,

V.
Produkce a kvalita srsti
u srstnatých typů koz se provádí tak, že se zjistí množství nastříhané nebo vyčesané srsti ve věku 12 měsíců s přesností na 0,01 kg, střední jemnost, délku, věrnost, lesk, barvu, pevnost a pružnost srsti.

B.
PŘEDÁVÁNÍ ZJIŠTĚNÝCH A EVIDOVANÝCH ÚDAJŮ

Oprávněné osoby předávají údaje, zjištěné při testování a posuzování osobě pověřené vedením ústřední evidence průběžně, nejpozději však 15. 1., 15. 4., 15. 6., 15. 8. a 15. 10. kalendářního roku. Podrobné pokyny k předávání dokladů do ústřední evidence, jejich zpracování a vydávání počítačových výstupů pro šlechtitelskou činnost chovatelů, uznaných chovatelských sdružení a oprávněných osob zpracovává a vyhlašuje osoba pověřená vedením ústřední evidence.

ČÁST V.

CHOV BĚŽCŮ

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ

Pro účely testování se rozumí
a) obdobím snášky období, ve kterém plemenice snáší vejce v jednom roce,
b) oplozeností procentické vyjádření počtu oplodněných vajec z počtu nasazených,
c) líhnivostí procentické vyjádření vylíhnutých kuřat z počtu nasazených vajec,
d) líhnutím inkubace vajec v líhni,
e) kuřetem jedinec ve stáří jednoho dne až tří měsíců,
f) mladým ptákem jedinec ve stáří 3-30 měsíců dle druhu a plemene,
Plemeníci a plemenice se zařazují do kontroly užitkovosti po provedeném hodnocení.

Zjišťování a evidování užitkových vlastností:
a)	ihned po snesení vejce napíše chovatel na skořápku číslo vejce, datum snášky a číslo matky biologicky nezávadnou barvou a provede zápis do Deníku evidence snášky.
b)	hmotnost vejce zjistí chovatel před násadou do líhně:
•	vejce atypických tvarů, s vadou struktury skořápky a váhou pod 1000 g nejsou použita k násadě,
•	v líhni musí být vejce umístěno tak, aby při líhnutí byla zajištěna průkaznost původu vylíhnutého kuřete, 
a)	vylíhnutému kuřeti se nasadí nánožní kroužek s číslem, které je shodné s číslem vejce a po označení kuřete nánožním kroužkem provede chovatel zápis do ”Líhňařského deníku”.
b)	do šesti týdnů po narozeni oprávněná osoba trvale označí kuře podle pohlaví natetováním přiděleného evidenčního čísla v chovu způsobem, který je stanoven v Řádu plemenné knihy uznaného chovatelského sdružení, zároveň je kuře označeno plastovou známkou vpíchnutou do pravé křídelní řasy; přidělené číslo zapíše oprávněná osoba do ”Líhňařského deníku”.
Při dosažení 6 měsíců stáří mladých ptáků provede oprávněná osoba vážení nebo měření trupu odchovávaného potomstva a zjištěné hodnoty zapíše do ”Deníku odchovu potomstva”. V době jatečné zralosti v rozmezí 12 - 16 měsíců stáří (podle plemene) provede oprávněná osoba individuální měření délky trupu, obvodu trupu, obvodu stehna a obvodu běháku dochovaných mladých ptáků (obr. č. 1) a naměřené hodnoty zapíše do ”Deníku odchovu potomstva”.

Hodnocení plemenných zvířat:
jednotlivým znakům se přidělí body podle schématu v tabulce č. 9

Tabulka č. 9
sledovaná vlastnost	znak	body	
I. - Zdravotní stav	Chování (náchylnost ke stresu)	0-1	
	Kůže, peří	0-I	
	Klouby, sliznice	0-I	
	Celkem bodů I	0-3	
II. Rámec a užitkový typ	Výška trupu (hřbetu od podložky)	0-I	
	Délka trupu	0-I	
	Obvod tru u	0-I	
	Obvod běháků	0-I	
	Osvalení stehen	0-I	
	Celkem bodů II	0-5	
III. Exteriér	Hlava, krk	0-1	
	Trup a křídla - držení	0-I	
	Nohy zúhlen	0-I	
	Nohy - postavení	0-I	
	Prsty	0-I	
	Chůze	0-I	
	Běh	0-I	
	Celkem bodů III	0-7	

Pro každý znak je použito hodnocení od 1, 0 do 0 bodu ve stupnici
a) 1,0 - nápadně dobrý
b) 0,8 - ve znacích nevýrazný 
c) 0,6 - Lehké chyby
d) 0,4 - jasně zřetelné chyby
e) 0,2 - vážné chyby, ale při jiných způsobilostech ještě použitelné pro chov,
f) 0 - velmi vážné chyby, zvíře vyřadit na základě těchto znaků z chovu, ostatní znaky nebudou při tom vzaty v úvahu.
Celkové hodnocení se provádí na základě součtu dosažených bodů podle tabulky č. 10. 

Tabulka č. 10
Hodnocení	Počet dosažených bodů	
Výborný	13-15	
Velmi dobrý	10-12	
Dobrý	7-9	
Dostatečný	4-6	
Nedostatečný	- méně než 4 body	

Obr. č. 2 Způsob měření tělesných partií pštrosů dvouprstých páskovou mírou

Obvod trupu je měřen těsně pod stehny - bod A.
Délka trupu je měřena od klínovitého spojení kostí hrudních - bod B, nejkratší vzdáleností mezi stehny ve spodní části trupu k zakončení kosti stydké - bod C.
Obvod stehna je měřen od hlavice kosti holenní - bod D, ke kožní řase spojující stehno s trupem bod E
Obvod běháku - je měřen ve výši 15 cm od spodní hlavice kosti nártní - bod F

B.
EVIDENCE A ZPRACOVÁNÍ VÝSLEDKŮ TESTOVÁNI A POSUZOVÁNÍ

Údaje získané v jednotlivých obdobích kontroly se zaznamenávají v tiskopisech
a)	Deník evidence snášky, ve kterém se eviduje číslo vejce, datum snášky, číslo samice, státní registr samce a důvod vyřazení vejce ( pokud vejce není inkubováno),
b)	Líhňařský deník; ve kterém se eviduje datum násady, číslo vejce z deníku snášky, hmotnost vejce, číslo samice, státní registr samce, datum a důvod vyřazení z líhně během inkubace, datum narození, pohlaví a evidenční číslo chovu,
c)	Deník chovu potomstva, který se používá v době odchovu kuřat a mladých ptáků a ve kterém je evidováno číslo chovu, pohlaví, datum narození, číslo matky, číslo otce, vážení a měření prováděné ve věku 6 měsíců a měření prováděné ve stáří 12 - 16 měsíců dle plemene. U vybraných jedinců k další plemenitbě je zapsáno přidělené číslo čipové a v případě vyřazení jedince plemenitby důvod vyřazení,.
d)	Seznam plemenic v chovu, 
e)	Seznam plemeníků v chovu.

ČÁST VI.

CHOV PLEMENNÝCH RYB

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ VÝKONNOSTI

ve šlechtitelských a prarodičovských (rozmnožovacích) chovech, v chovech, které jsou pro tuto kategorii připravovány a v testačních stanicích, kde se sledují:

I.
Plastické znaky
individuálně sledované nejméně u 33 kusů plemenných ryb v populaci v tržní hmotnosti (znaky a) až f) podle obr. č 3)
a) celková délka v mm (CD), 
b) délka těla v mm (DT),
c) délka trupu v mm (DTr)
d) délka hlavy v mm (DH), 
e) výška těla, v mm (VT),
f) šířka těla v mm (ŠT),
g) celková hmotnost ryby (v g) 
h) hmotnost trupu v g,
i) hmotnost hlavy v g oddělené od trupu,
j) hmotnost obou filetů s kůží v g, oddělených řezy od kostry trupu a pletenců ploutví,
k) hmotnost gonád v g s určením pohlaví,

II.
Reprodukční užitkovost
u vytíraných ryb
1. celkový počet jiker na 1 kg hmotnosti jikernačky,
2. velikost jiker u lososovitých ryb v mm, hmotnost jiker na 1 kg hmotnosti jikernačky u ostatních druhů,
3. objem spermatu v ml na 1 kg hmotnosti mlíčáka,
4. celkový počet spermií na 1 kg hmotnosti mlíčáka,
5. procento oplozenosti jiker v očních bodech,
6. celkové množství rozplavaného váčkového plůdku,

Trupem se rozumí
a) u kaprovitých ryb, candáta obecného, jeseterů, okouna říčního, okounka pstruhového, sumce velkého, štiky obecné a tilápií tělo bez hlavy, šupin, vnitřních orgánů a ploutví oddělených těsně při bázi těla,
b) u lína obecného, mníka jednovousého, pstruhů, sivenů, sumečků a úhoře říčního tělo s hlavou, bez žaber a vnitřních orgánů,
c) u lipana podhorního a síhů tělo s hlavou, bez žaber, šupin a vnitřních orgánů.

Hlava se odděluje od těla obloukovitým řezem tak, aby pletenec prsních ploutví zůstal u těla.

III.
Procento přežití
(v prvním roce a dalších letech až do tržní velikostí), zjišťované v každém roce sledování
a) za vegetační období od jarního do podzimního výlovu,
b) mimo vegetační období po komorování, od podzimního do jarního výlovu,

IV.
Hmotnost
dosažená v prvním roce a dalších letech až do tržní velikosti je zjišťovaná nejméně jednou ročně, nebo minimálně 3x za období testu.

B.
TESTOVÁNÍ MEZIPLEMENNÝCH KŘÍŽENCŮ

se provádí za účelem zjištění výkonnosti plemen, linií a populací ryb. Při testování a posuzování se hodnotí

I.
Plastické znaky
podle části A.I. písm. a), b), d) až k).

II.
Reprodukční užitkovost
individuálně značených generačních ryb s minimálním počtem 25 mlíčáků a 15 jikernaček pro každý typ křížení:

Postup reprodukce:
a)	je prováděna umělým výtěrem u všech jedinců synchronně v jednom časovém období,
b)	gamety jsou odebírány individuálně s určením množství gamet na 1 kg hmotnosti mlíčáka a jikernačky,
c)	osemenění s aktivací gamet je prováděno párově nebo polyspermicky, kdy je zařazeno sperma nejméně od 25 mlíčáků a jikry od 15 jikernaček, sperma a jikry jsou rozděleny na skupiny, tzn. vždy stejný objem spermatu od 25 mlíčáků je rozdělen na 5 skupin se zastoupením spermatu od 5 mlíčáků ve skupině a stejné množství jiker od 15 jikernaček je rozděleno na 3 skupiny se zastoupením jiker od 5 jikernaček ve skupině, každá ze skupin jiker je následně rozdělena na 5 porcí. Každá porce jiker je osemeněna spermatem jedné skupiny mlíčáků a aktivována. Aktivované porce od jedné skupiny jikernaček jsou smíseny a inkubovány v jednom inkubačním aparátu,
d)	hodnotí se procento oplozenosti jiker v očních bodech,
e)	vykulený plůdek z jednotlivých inkubačních aparátů se přenese do jednotlivých kolíbek a hodnotí se množství rozplavaného plůdku,
f)	při sestavování obsádky je váčkový plůdek smísen proporcionálně od tří skupin jikernaček, tzn. ze tří separátních kolíbek.

III.
Testování kapra obecného a lína obecného v rybnících
se provádí
a)	vysazením rozplavaného nerozkrmeného váčkového plůdku a jeho odchovem do tržní velikosti s provedením výtěžnosti jedlých částí na závěr testu,
b)	současně je testována kontrolní linie jiného odlišitelného fenotypu (např. barva, ošupení apod.) k eliminaci vlivů prostředí na dosaženou hodnotu hmotnosti,
c)	individuálním hodnocením nejméně 33 kusů v každém křížení se stanovením
1. hmotnosti jedince,
2. průměrné hmotnosti skupiny, 
3. procenta přežití
4. směrodatné odchylky, vartačního koeficientu a heterózního efektu,
a)	v prvním roce nebo do skupinového označení probíhá testování bez opakování s minimem tří testovaných skupin a kontrolní linie, která byla alespoň 2x součástí předchozích testů a používá se ke korekcí vlivů prostředí na dosaženou živou hmotnost podle vzorce:

Korekce vlivu prostředí na dosaženou hodnotu hmotnosti 
hk = h . k1/k2

kde hk = korigovaná hmotnost hodnoceného křížence 
h - skutečná hmotnost hodnoceného křížence
k1 = průměrná hmotnost kontrolní skupiny ze všech rybníků
k2 = průměrná hmotnost kontrolní skupiny v hodnoceném rybníku

a)	v druhém roce nebo po skupinovém označení probíhá testování minimálně třikrát s minimem tří testovaných skupin a kontrolní linií v každém opakování, která jsou identická,
b)	testování probíhá podle schématu v tabulce 11 a 12. 

Tabulka č: 11: Schéma testování výkonnosti u ryb v prvním roce testování nebo do skupinového označení, bez opakování.
Rybník	Mateřské temeno	Otcovské plemeno	Kontrolní linie	
I.	A	A	K	
II.	A	B	K	
III.	A	C	K	

Tabulka č. 12: Schéma testování výkonnosti u ryb ve druhém roce testování nebo do skupinového označení, tři opakování.
Nasazení z rybníků v druhém roce	Rozsazení z rybníků z prvního roku	Mateřské plemeno	Otcovské plemeno	Kontrolní linie	
	I.	A	A	K	
I.	II.	A	B	K	
	III.	A	C	K	
	I.	A	A	K	
II.	II.	A	B	K	
	III.	A	C	K	
	I.	A	A	K	
III.	II.	A	B	K	
	III.	A	C	K	

IV.
Testování pstruha duhového a ostatních druhů ryb
se provádí v nádržích v jednotných podmínkách s opakováním 4x při stejných parametrech prostředí (hustoty obsádky, výživy, teploty, obsluhy, fotoperiody, kvality vody) v individuálních nádržích.

V každé testované skupině a opakování je posuzována
a) dosažená individuální hmotnost u 33 ks, alespoň 4x v průběhu testu se stanovením průměrné hodnoty, směrodatné odchylky a variačního koeficientu,
b) celková dosažená hmotnost a přežití s vyšetřením zdravotního stavu alespoň 4x v průběhu testu, získané výsledky jsou korigovány a průměrovány, s výpočtem směrodatné odchylky a variačního koeficientu,

Plastické znaky jsou zjišťovány u tržních jedinců na závěr testu.
Pozn.: 
Za nádrže se považují chovatelské stavby a zařízení s dostatečnou chovnou kapacitou a odpovídajícím technickým vybavením, které zabezpečují opakovatelnost testu a identické podmínky.

V.
Plemenná hodnota
se odhaduje pro:
a) meristické znaky
1. množství tvrdých a měkkých paprsků ve hřbetní a řitní ploutvi,
2. u šupinatých ryb mimo lína obecného a pstruhů počet šupin nad, pod a v postranní čáře,
b) plastické znaky
c) reprodukční vlastnosti
d) procento přežití v prvním roce a dalších letech až do tržní velkostí,
e) úroveň dosažené hmotnosti v prvním roce a dalších letech až do tržní velikosti.

Plemenná hodnota reprodukční vlastnosti se odhaduje u plemeníků a plemenic.

Podmínkou zařazení plemen do odhadu plemenné hodnoty je určení genetické vzdálenosti mezi plemeny a individuální označení.

U plemenného jedince se odhad plemenné hodnoty reprodukčních ukazatelů provádí nejméně 1x za období po zařazení do plemene tak, že
a)	do reprodukce jsou zařazeny individuálně značené generační ryby s minimálním počtem 25 mlíčáků a 15 jikernaček každého plemene a plemenné hodnoty se zjišťují pouze mezi plemenicemi a plemeníky uvnitř každého plemene podle odst. 4 písm. b),
b)	odhad plemenné hodnoty kapra obecného a lína obecného v rybnících se provádí podle tabulky č. 13 a 14

Tabulka č. 13: Schéma odhadu plemenné hodnoty u ryb v prvním roce nebo do skupinového označení, bez opakování.
Rybník	Mateřské plemeno	Otcovské plemeno	Kontrolní linie	
I.	A	A	K	
II.	B	B	K	
III.	C	C	K	

Tabulka č. 14: Schéma odhadu plemenné hodnoty u ryb ve druhém roce nebo do skupinového označení, tři opakování.

Nasazení z rybníků v druhém roce	Rozsazení z rybníků z prvního roku	Mateřské plemeno	Otcovské plemeno	Kontrolní linie	
	I.	A	A	K	
I.	II.	B	B	K	
	III.	C	C	K	
	I.	A	A	K	
II.	II.	B	B	K	
	III.	C	C	K	
	I.	A	A	K	
III.	II.	B	B	K	
	III.	C	C	K	

a podle vzorce pro výpočet korekce plemenné hodnoty:
Mezisezónní korekce plemenné hodnoty hmotnosti spolu s korekcí vlivu prostředí na dosaženou plemennou hodnotu v rybnících
hk = h . k1/k2 . k1/k3
kde hk = korigovaná hmotnost jedince hodnoceného plemene
h = skutečná hmotnost jedince hodnoceného plemene
k1 = průměrná hmotnost kontrolní skupiny ze všech rybníků
k2 = průměrná hmotnost kontrolní skupiny v hodnoceném rybníku
k3 = průměrná hmotnost stejné kontrolní skupiny z předcházejících minimálně dvou testů ze všech rybníků

Odhad plemenné hodnoty pstruha duhového a ostatních druhů ryb v nádržích se provádí obdobně jako při testování meziplemenných kříženců
a) kontrolní linie je vždy součástí testu a je testována v individuálních nádržích; za kontrolní linii je považována taková, která byla alespoň 2x součástí předchozích testů,
b) výpočet průměrné korigované hmotnosti hodnoceného plemene se provádí podle vzorce:
hk = h . k1/k3
kde hk = korigovaná hmotnost hodnoceného, plemene 
h = skutečná hmotnost daného plemene
k1 = průměrná hmotnost kontrolní skupiny ze všech nádrží
k3 = průměrná hmotnost stejné kontrolní skupiny z předcházejících minimálně dvou testů ze všech nádrži,

Meristické a plastické znaky jsou zjišťovány u tržních jedinců na závěr testu.

U plemenných ryb se hodnotí plemena 1x za generaci při dosažení tržní hmotnosti, sleduje se procento přežití a dosažená individuální hmotnost. Plemenná hodnota se zjišťuje minimálně u 33 ks plemeníků a plemenic ze 120 ks individuálně označených plemeníků a plemenic.

Obr. 3 : Schéma měření plastických znaků u ryb.

C.
ZVEŘEJŇOVÁNÍ VÝSLEDKŮ TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ

Výsledky užitkovosti a odhad plemenné hodnoty se zveřejňují vždy při zařazování nové generace plemeníků ve věstníku nebo periodickém tisku uznaného chovatelského sdružení.

ČÁST VII.
CHOV VČEL

A.
TESTOVÁNÍ A POSUZOVÁNÍ UŽITKOVÝCH VLASTNOSTÍ

Užitkovost matek se hodnotí podle užitkovosti celého včelstva, jejímž základem je medný výnos (medný užitek), jako součet medu vytočeného, odebraného v plástech a medu ponechaného včelstvu na zimu.

Množství vytočeného medu se zjišťuje vážením a stanoví se z rozdílu hmotnosti medných plástů před vytočením a po něm.

Množství medu ponechaného v plástech se odhaduje podle plochy tak, že 1 dm2 zavíčkovaných medných zásob oboustranně se počítá jako 0,25 kg, 1 dm2 nezavíčkovaných medných zásob oboustranně se počítá jako 0,15 kg

K upřesnění užitkovosti se hodnotí též
- stavba plástů na mezistěnách, 
- stavba na stavebním rámku,
- odebraný plod, 
- odebrané včely.

Medný výkon spolu s uvedenými přidruženými mednými užitky tvoří celkový užitek včelstva, který se vyjadřuje v medné hodnotě a udává se v kg. Přepočet přidružených medných užitků na mednou hodnotu se provádí podle tabulky č. 15:

K eliminaci vlivů prostředí se medné nebo celkové užitky včelstev se převádějí na procenta průměrného užitku stanoviště.

Doprovodné vlastnosti včel se hodnotí podle tabulky č. 16

Tabulka č. 15
Přidružený užitek	Medná hodnota v kg.	
10 dm2 plástu vystavěného na mezistěně	0,20	
10 dm2 plástu vystavěného na stavebním rámku	0,40	
10 dm2 zavíčkovaného plodu na jedné straně plástu	1,00	
1 kg včel	2,50	

Tabulka č. 16
Hodnocení	Mírnost	Sezení na plástech	Rojivost	Rozvoj	Stavba	
1.	velmi mírné	pevně sedí na plodu	žádný pokus	správný	zvláště vydatná	
2.	mírné	pohyblivé na plodu	snadno ovladatelné	mírně opožděný	dostatečná	
3.	nervózní	přecházejí na med	dosud ovladatelné	opožděný	slabší	
4.	bodavé	opouštějí plásty	neovladatelné	velmi opožděný	nedostatečná	

Základem plemenářského programu je individuální výběr pro vytváření a křížení linií uvnitř plemene včely kraňské.

Linie se vytvářejí z matek - zakladatelek, vybraných ze šlechtitelských chovů, případně z importovaného materiálu a udržují se pomocí příbuzenské plemenitby. Vzájemně nepříbuzné linie se kombinují.

Přirozeně pářené dcery plemenných matek různých hybridních kombinací se vyhodnocují v relaci s ostatní populací a záznamy se využívají k hodnocení linií, případně k návrhu nových matek zakladatelek. Kontrola páření se provádí inseminací.

Základní provozní metoda v chovech je hromadný výběr. Včelstva s užitkovostí pod 80 % průměru stanoviště a s negativními doprovodnými vlastnostmi se brakují, z včelstev nadprůměrných se vybírají včelstva pro odchov matek a trubců. Hromadný výběr se doplňuje prováděním obdobných opatření u včelařů v okrsku o poloměru 5 km a zejména každoročními dodávkami plemenného materiálu do okrsku.

B.
PLEMENÁŘSKÁ EVIDENCE VČEL

Matky šlechtitelských chovů (uznaných, oblastních a rozmnožovacích) se označují značkami, přilepenými na hruď, s čísly od 1 do 99. Značky jsou barevně rozlišeny podle tabulky č. 17.

Tabulka č. 17
matky vylíhlé v letech, jejichž letopočet končí	barva	
1 nebo 6	bílá	
2 nebo 7	žlutá	
3 nebo 8	červená	
4 nebo 9	zelená	
5 nebo 0	modrá	

Rodokmenová karta (rodokmen matky) obsahuje záznamy o 3 generacích předků, ve kterých jsou uvedeny v každé generaci evidenční číslo matky a evidenční číslo matky trubců, kterými byla matka osemeněna.

Záznam o kontrole užitkovosti a dědičnosti, který je přílohou rodokmenové karty obsahuje
a) datum vylíhnutí matky 
b) datum inseminace,
c) začátek kladení,
d) datum případné expedice,
e) místo umístění matky a číslo včelstva, kam byla přidána,
f) údaje o zhodnocení včelstva za 1. - 3. užitkový rok
1. celková užitkovost včelstva v kg a v %,
2. mírnost, sezení, rojivost, celkový rozvoj, stavba,
3. tolerance k nemocem,
g) údaje o výměně matky nebo o její ztrátě,
h) údaje o průměrné užitkovosti potomstva (matek - dcer) za 1. užitkový rok.

Evidenční číslo matky je složeno z 5 - 6 písmen a 6 číslic tak, že
a) 1. až 3. písmeno označuje plemennou příslušnost a zemi původu,
b) 4. až 6 .písmeno označuje zkratku místa chovu matky,
c) 1. a 2. číslice označuje rok narození matky,
d) 3. až 6. číslice pořadové číslo matky, pod kterým je zapsána v matrice.

Úplné evidenční číslo matky se uvádí ve tvaru:
číslo matky - číslo její matky/ číslo matky trubců.	

V případě, že je uvedeno v pozici matky trubců F1, následuje číslo matky matky trubců. V případě přirozeně pářené matky se uvádí za / zkratka H (hromadný výběr), R (rojová), TV (tichá výměna) nebo A (nouzová).

C.
POTVRZENÍ O PŮVODU MATKY

Potvrzení o původu matky je vydáváno ve formě 
Evidenčního Lístku, který obsahuje
a) úplné evidenční číslo matky, 
b) název chovu,
c) stupeň chovu,
d) datum vylíhnutí matky, 
e) datum expedice,
f) identifikační označení matky (barvu a číslo značky).