Příloha č. 4 k vyhlášce č. 206/2004 Sb.

Metodika provádění vegetačních zkoušek

1. Účel vegetační zkoušky

(1) Vegetační zkouška umožňuje posoudit vlastnosti rozmnožovacího materiálu ve znacích, které jsou jinými metodami obtížně stanovitelné, málo průkazné nebo příliš nákladné.

(2) Vegetační zkouškou se kontroluje druhová a odrůdová čistota a pravost, procento hybridnosti, popřípadě zdravotní stav. Rovněž se sleduje, zda nedochází ke změnám znaků odrůd během procesu množení.

2. Typy vegetačních zkoušek, jejich provedení a systém hodnocení

2.1 Zkoušky podle schémat Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj, pro certifikaci osiv v mezinárodním obchodě
(Organisation for economic co-operation and development) (dále jen „OECD“)

(1) Nedílnou součástí certifikace podle schémat OECD jsou vedle polních přehlídek vegetační zkoušky. Zkoušky se provádějí a hodnotí podle pokynů pro vegetační zkoušky a polní přehlídky OECD. V rámci certifikace podle schémat OECD se zakládají vegetační zkoušky, a to
a) vstupní vegetační zkouška (pre-control)
1. zkouška probíhá ve stejném vegetačním období, ve kterém je hodnocen množitelský porost,
2. hodnocení vstupní vegetační zkoušky rozmnožovacího materiálu, může být využito při hodnocení množitelského porostu,
3. hodnocení vegetační zkoušky by se mělo shodovat s hodnocením množitelského porostu,
4. v případě zjištění závad se zjistí jejich příčina a posoudí závažnost. Pokud se nejedná o vnější vlivy, jsou tyto závady důvodem k nevydání certifikátu,
b) výstupní vegetační zkouška (post-control),
1. kontroluje se, zda v průběhu množení nebo úpravy osiva nedošlo k nežádoucím změnám jeho vlastností,
2. výstupní vegetační zkouška může být současně vstupní vegetační zkouškou pro osivo další generace.

(2) Ústav vydává mezinárodní OECD certifikáty, potvrzující odrůdovou pravost a čistotu za předpokladu vyhovujícího výsledku vstupní vegetační zkoušky, odebrání vzorku na výstupní vegetační zkoušku a vyhovujícího výsledku polní přehlídky.

2.2 Zkouška odrůdové pravosti a čistoty

(1) Vegetační zkouška se provádí
a) u partií osiv, u kterých je pochybnost o pravosti nebo čistotě odrůdy,
b) u šlechtitelského rozmnožovacího materiálu který je uznáván na žádost dodavatele,
c) při kontrole komponentů pro hybridní odrůdy,
d) při kontrole vybrané partie osiva a sadby dovážené ze třetích zemí,
e) u základního rozmnožovacího materiálu a rozmnožovacího materiálu předstupňů u odrůd které se jevily v předchozím uznávacím řízení množitelských porostů problematické nebo u kterých dodavatel poprvé podal žádost o uznání,
f) v případě reklamací.

(2) Pro odběr vzorků na zkoušky podle písmene c) a f) vydává Ústav každoročně seznam odrůd ze kterých mají být vzorky odebrány.

2.3 Kontrola procenta hybridnosti

(1) Zkouška se provádí formou následné kontroly osiva hybridních odrůd druhů, u kterých je tato zkouška podmínkou uznání osiva.

(2) Procento hybridnosti se vypočítá jako poměr rostlin neodpovídajících stanoveným parametrům k celkovému počtu hodnocených rostlin. Výsledek se uvádí na konečném dokladu.

(3) U sterilních komponentů pro hybridní odrůdy se provádí kontrola, zda rostliny neobsahují životaschopný pyl.

(4) Způsob provedení zkoušek u jednotlivých druhů je uveden v Tab. 1

Tab. 1
Druh	Postupy a způsoby hodnocení	
řepka ozimá	Porost se zakládá ve dvou opakováních na odlišných lokalitách; hybridnost se kontroluje ve fázi kvetení rostlin, přičemž se hodnotí se každá rostlina samostatně. Rodičovské komponenty se kontrolují obdobně.	
rajče	Osivo se vysévá do sadbovačů, hodnocení se provádí ve fázi jednoho pravého listu. Hodnotí se tvar pravého listu.	
paprika	Osivo se vysévá do sadbovačů, sadba se vysází do skleníku; hodnotí se jednotlivé rostliny s plně vyvinutými plody. Podle popisu odrůdy se hodnotí rostlina, tvar, postavení a barva plodu.	
okurky	Rostliny se hodnotí jednotlivě. Podle popisu odrůdy se hodnotí rostlina, typ kvetení.	
kedluben, zelí	Zjišťuje se výskyt rodičovských komponentů.	
ostatní	Zjišťuje se výskyt rodičovských komponentů a výskyt nehybridních rostlin.	

2.4 Následná kontrola sadby brambor

(1) Kontrole podléhá sadba v uznávacím řízení ve stupni SE1( případně SE2), nové odrůdy zařazené ve státních odrůdových zkouškách pokud je požádáno o uznávací řízení, odrůdy mající hodnotu vyšší, než je průměrný výsledek zdravotního stavu všech odrůd v daném roce, revizní vzorky a vzorky sadby dovážených a vyvážených partií.

(2) Při zkoušce se vysazuje 100 hlíz (4 x 25 ks) na zkušební parcelu.

(3) Během vegetace je každá zkušební parcela kontrolována 2x, a to komisionelní přehlídkou.

(4) Vegetační zkoušky se hodnotí podle postupů pro množitelské porosty.

2.5 Stanovení procenta výskytu plevelných řep v osivu cukrovky a krmné řepy

(1) Při stanovení výskytu semen plevelných řep v osivu cukrovky a krmné řepy je vegetační zkouška zakládána ve dvou lokalitách, na parcelách o ploše 45 m2, kde je bez jednocení vypěstováno cca 2000 rostlin. Tyto parcely se označují pouze kódem z důvodu zachování anonymity vzorku.

(2) Hodnocení provádějí pracovníci Ústavu komisionelně a za přítomnosti dodavatelů. U každé kvetoucí rostliny se kontrolují tyto znaky plevelné řepy:
a) vegetativní ranost,
b) výskyt anthokyanu na stonku,
c) počet květů,
d) počet cévních svazků na koření,
e) pevnost kořene.

(3) S výsledky hodnocení jsou dodavatelé seznámeni na místě, přičemž protokoly o provedeném hodnocení vegetační zkoušky jsou zasílány poštou.

2.6 Následné zkoušky kontroly standardního osiva zeleniny
Jedná se o vegetační zkoušky standardního osiva zeleniny odebraného v rámci následné kontroly prováděné Ústavem.

(1) Podle druhu se hodnotí určený počet rostlin nebo celkové množství rostlin porostu na ploše o výměře uvedené v Tab. 3.

(2) Měřítkem hraničních hodnot pro jednotlivé vlastnosti jsou
a) hodnoty standardního vzorku, který je vždy vyset v bezprostřední blízkosti vzorku zkoušeného,
b) stanovené hodnoty u daného druhu pro množitelské porosty.

Hodnotí se pravost a čistota odrůdy a výskyt druhových příměsí. U mrkve se navíc hodnotí odlišná barva kořenů, u řepy salátové bulvy s bílými kruhy a bulvy s výraznými světlými kruhy. U plodových zelenin se obvykle ponechávají vybrané plody do plné zralosti pro kontrolu určitých odrůdových znaků.

(3) O výsledku vegetační zkoušky jako následné kontroly standardního osiva zelenin vydá Ústav protokol, jehož vzor je uveden v příloze č. 2.

(4) Je-li hodnocení negativní, je tento protokol podkladovým materiálem pro zahájení správního řízení.

2.7 Zkouška kontroly sazenic zelenin
Kontroluje se druhová a odrůdová pravost a čistota a zdravotní stav u vzorků odebraných Ústavem u dodavatele sazenic. Zkouška a její hodnocení je obdobné jako u bodu 2.6.

3. Technologický postup

(1) Při vegetační zkoušce se zjišťuje, zda rostliny vyrostlé na kontrolní parcele ze zkušebního vzorku odpovídají svými vlastnostmi
a) úřednímu popisu odrůdy,
b) rostlinám standardního vzorku,
c) hodnotám stanoveným pro posuzování množitelských porostů.

(2) U jednotlivých druhů se hodnotí vybrané odrůdové znaky určující charakter odrůdy, podle kterých byla odrůda registrována.

3.1 Zkušební vzorky

(1) Postup odběru a minimální hmotnost vzorků pro vegetační zkoušky je uvedena v příloze č. 5.

(2) Konečné termíny dodání vzorků pro vegetační zkoušky na zkušební stanice jsou uvedeny v Tab.2

Tab. 2
Druh	Termín	
POLNÍ PLODINY	
Obiloviny		
- jarní	15.3	
- kukuřice	15.4	
- ozimý ječmen	15.9	
- ostatní ozimé obiloviny	30.9	
Luskoviny	15.3	
Olejniny	15.3	
- řepka ozimá	20.8	
- řeka na zkoušku hybridnosti	15.8	
Jeteloviny	30.3	
- jetel nachový	20.8	
Trávy		
- jílek mnohokvětý jednoletý	31.3	
- jílek mnohokvětý italský	31.8	
- víceleté trávy	15.4	
svazenka	15.3	
cukrovka, cukrovka - hodnocení plevelných řep	15.3	
krmná řepa	15.3	
brambory - sadba	15.3	
ZELENINY	
cibule a česnek jarní, čekanka, hrách dřeňový, středně rané až velmi pozdní odrůdy kapusty, květáku a zelí, mrkev, paprika, pažitka, petržel, pór, rajče, ředkev, řepa salátová, salát letní a podzimní, zelí pekingské, tuřín/vodnice	31.1	
fazol zahradní, kukuřice cukrová, meloun cukrový a vodní, tykev	28.2	
okurka polní	31.3	
cibule ozimá	30.7	
česnek ozimý	30.9	
brokolice, celer, kadeřávek, velmi rané až polorané odrůdy kapusty, květáku a zelí, kedluben, okurka rychlená, ředkvička, salát k rychlení a jarní, špenát,	31.12	

(3) Vzorek, který byl dodán na zkušební stanici po termínu uvedeném v Tab. 2, nebude zařazen v daném vegetačním období do zkoušek. Na žádost dodavatele, může být zařazen do zkoušek v období následujícím

3.2 Standardní vzorky

(1) Standardní vzorek je vzorek odrůdy, se kterým je zkušební vzorek srovnáván za účelem prověření odrůdové pravosti a čistoty.

(2) Jako standardní vzorek se používá
a) vzorek dodaný Ústavu šlechtitelem při registraci odrůdy,
b) vzorek osiva odrůdy který si Ústav vyžádá od šlechtitele nebo udržovatele dané odrůdy,
c) vzorek odrůdy dodaný na žádost Ústavu úřední autoritou příslušné země u odrůdy registrované v zahraničí.

(3) Jako standardní vzorek je možné použít
a) úředně odebraný vzorek osiva předstupňů a základního osiva,
b) vzorek inbreední linie nebo rodičovských hybridních odrůd dodaný šlechtitelem. Tyto vzorky je možné použít za předpokladu, že dodané osivo bylo vegetační zkouškou porovnáno se vzorkem dodaným Ústavu šlechtitelem při registraci odrůdy.

(4) V případě ztráty klíčivosti nebo spotřebování zásoby osiva si vyžádá Ústav nový standardní vzorek, a to v předstihu jednoho vegetačního období.

4. Parcely pro vegetační zkoušku.

(1) Vegetační zkoušky se provádí na zkušebních stanicích Ústavu nebo na pracovištích pověřené osoby v podmínkách polních parcelních zkoušek nebo v chráněných prostorách skleníků nebo fóliovníků.

(2) Pozemek, na kterém jsou parcely s vegetačními zkouškami umístěny, nesmí být zaplevelen volně rostoucími rostlinami téhož nebo blízce příbuzného druhu a sled plodin musí zaručovat, že osivo z půdní zásoby neovlivní hodnocení zkoušky.

(3) Zkoušené druhy se pěstují na kontrolních parcelách v souladu s agrotechnickými zásadami pro daný rostlinný druh a s použitím metod odrůdového zkušebnictví.

(4) Na kontrolních parcelách se omezuje použití herbicidů, regulátorů růstu a hnojení, aby nebyla ovlivněna morfologie rostlin a nedošlo k poléhání porostu.

(5) Zkušební parcely se rozmisťují na pozemku podle rostlinného druhu, odrůdy a typu vegetační zkoušky, vždy na základě předem vypracovaného plánu podle těchto kriterií:
a) zkušební parcela je umístěna co nejblíže k parcele standardního vzorku dané odrůdy,
b) podobné odrůdy jsou vysévány vedle sebe,
c) je-li vzorek vyséván ve více variantách, musí být opakování umístěno na jiné části pozemku, zvláště u druhů, kde se při hodnocení provádí měření.

(6) Minimální výměry kontrolních parcel, popřípadě nejnižší počet rostlin pro jednotlivé druhy jsou uvedeny v Tab. 3

Tab. 3
Druh	Kategorie	Výměra m2
*)	
obiloviny, kukuřice, luskoviny, olejniny, jeteloviny, svazenka
trávy (kromě lipnice luční a jílků)	SE, E
C	30
10	
lipnice luční	SE, E
C	20
10	
jílky	SE, E
C	50
10	
cukrovka, krmná řepa			
- klasická vegetační zkouška
- plevelné řepy	E, C
C	20
45	
brambory - sadba	SE, E, C	100 hlíz	
brokolice, celer, fazol zahradní pnoucí, kadřávek, kapusta, kedluben, květák, kukuřice cukrová (populace), okurka polní, pažitka, saláty, zelí hlávkové, čínské a pekingské	SE,E,C,S	60 rostlin	
cibule, mrkev, pastinák, petržel (kořenová a naťová), pór, ředkvička, řepa salátová, špenát	SE,E,C,S	200 rostlin	
čekanka, česnek, hrách dřeňový	SE,E,C,S	100 rostlin	
černý kořen	SE,E,C,S	300 rostlin	
fazol zahradní (keříčkový)	SE,E,C,S	150 rostlin	
kukuřice cukrová (hybridní)	E,C	40 rostlin	
paprika a rajče (na poli)	SE,E,C,S	40 rostlin	
meloun cukrový, meloun vodní, okurka rychlená, paprika a rajče (v rychlírně), ředkev, tykev	SE,E,C,S	20 rostlin	
rajče (hybridnost)	C	200 rostlin	
tuřín/ vodnice	SE,E,C,S	80 rostlin	
sazenice zeleniny (podle druhů)	SE,E,C,S	od 20 do 100 rostlin	
*)	pokud to plodina vyžaduje, jsou místo výměry uváděny počty rostlin potřebné k hodnocení.

5. Postup hodnocení a vedení záznamů o jednotlivých zkouškách.

(1) Každá parcela se hodnotí jednotlivě. Hodnocení provádí pracovník Ústavu, podle úředního popisu odrůdy.

(2) Jednotlivé vlastnosti zkušebních vzorků se hodnotí porovnáváním s vlastnostmi standardního vzorku, přičemž se bere v úvahu povolená odchylka odrůdové čistoty uvedená v Tab. 4. Vzorek nevyhovuje, pokud počet odchylných typů rostlin je stejný nebo větší než hraniční hodnoty tyto hodnoty jsou uvedené v Tab. 4

Tab. 4
Vzorek
(rostliny, klasy)	Standard odrůdové čistoty*)	
	99,9 %	99,7 %	99,0%	
	Počet odchylných rostlin	
200	-**)	-	6	
300	-	-	7	
400	-	4	8	
1 000	4	7	16	
1 400	5	9	21	
2 000	6	11	29	
4 000	9	19	52	

*)	čistota 99,9 % znamená 1 odchylnou rostlinu z 1 000 přehlížených, hodnoty jsou stanoveny při 5 % úrovni statistické pravděpodobnosti,
**)	hodnoty statisticky neprůkazné.

(3) V průběhu vegetace se provádějí opakovaná pozorování vždy v optimální růstové fázi rostlin pro sledovaný znak. Odchylné rostliny se hodnotí detailně a jsou viditelně označeny pro další pozorování.

(4) Výsledky jednotlivých pozorování se zapisují do polního zápisníku. Údaje z polního zápisníku se převedou do elektronické databáze Ústavu k dalšímu zpracování. Všechna data se archivují.

(5) Dodavatelé jsou informováni o výsledcích vegetačních zkoušek výpisem z databáze Ústavu.