Title: Příloha č
Author: David Horák
Company: C.H.Beck

Příloha č. 1 k zákonu č. 353/1999 Sb.

Část 1
Zařazení objektu nebo zařízení do skupiny A nebo B

1. Nebezpečná látka umístěná v objektu nebo zařízení pouze v množství stejném nebo menším než 2 % množství nebezpečné látky uvedené v tabulce I nebo tabulce II nebude pro účely výpočtu celkového umístěného množství nebezpečné látky uvažována, pokud její umístění v objektu nebo zařízení je takové, že nemůže působit jako iniciátor závažné havárie nikde na jiném místě objektu nebo zařízení.
2. Pokud nebezpečná látka nebo více nebezpečných látek uvedených v tabulce I náleží také do některé vybrané nebezpečné vlastnosti uvedené v tabulce II, použije se pro jejich zařazení do skupiny A nebo B množství uvedené v tabulce I.
3. Jde-li o nebezpečnou látku, která má více nebezpečných vlastností uvedených v tabulce II, použije se pro její zařazení do skupiny A nebo B nejnižší množství z množství uvedených u jejích nebezpečných vlastností v tabulce II.
4. Posuzování chemických směsí a chemických přípravků se provádí stejným způsobem jako posuzování čisté nebezpečné látky podle zákona č. 157/1998 Sb., o chemických látkách a chemických přípravcích a o změně některých dalších zákonů, ve znění zákona č. 352/1999 Sb.
5. V případě, že je nebezpečná látka umístěna na více místech objektu nebo zařízení, provede se součet všech dílčích množství jednoho druhu nebezpečné látky, která jsou v objektu nebo zařízení umístěna. Tento součet je výchozím množstvím nebezpečné látky, podle kterého se objekt nebo zařízení zařadí do skupiny A nebo B.
6. V případě, že ve sloupci 1 tabulky I není uvedeno kvalifikační množství nebezpečné látky. je pro tuto látku stanovena pouze skupina B.

Tabulka I - Vybrané nebezpečné látky

Nebezpečné látky | množství v tunách
| sloupec 1 | sloupec 2
Dusičnan amonný^22) | 350 | 2 500
Dusičnan amonný^23) | 1 250 | 5 000
Oxid arseničný, kyselina arseničná nebo její soli | 1 | 2
Oxid arsenitý, kyselina arsenitá nebo její soli | | 0,1
Brom | 20 | 100
Chlór | 10 | 25
Sloučeniny niklu ve formě inhalovatelného prášku (oxid nikelnatý, oxid nikličitý, sirník nikelnatý, disulfid triniklu, oxid niklitý) | | 1
Ethylenimin | 10 | 20
Fluor | 10 | 20
Formaldehyd (koncentrace >= 90%) | 5 | 50
Vodík | 5 | 50
Chlorovodík (zkapalněný) | 25 | 250
Alkyly olova | 5 | 50
Zkapalněné extrémně hořlavé plyny (včetně LPG) a zemní plyn | 50 | 200
Acetylen | 5 | 50
Ethylenoxid | 5 | 50
Propylenoxid | 5 | 50
Methanol | 500 | 5 000
4,4-Methylenbis(2-chloranilin) nebo soli ve formě prášku | | 0,01
Methyl-isokyanát | | 0,15
Kyslík | 200 | 2000
Toluen-diisokyanát | 10 | 100
Karbonyl dichlorid (fosgen) | 0,3 | 0,75
Arsenovodík (arsin) | 0,2 | 1
Fosforovodík (fosfin) | 0,2 | 1
Chlorid sirnatý | 1 | 1
Oxid sírový | 15 | 75
Motorový benzín a jiné lakové benzín | 5 000 | 0 000
Polychlorodibenzofurany a polychlorodibenzodioxiny (včetně TCDD), počítané jako TCDD ekvivalent^24) | | 0,001

Následující KARCINOGENY:
4-Aminobifenyl nebo jeho soli
4,4'-Diaminobifenyl (benzidin) nebo jeho soli
Bis (chloromethyl) ether
Chloromethylmethylether
N,N'-Dimethylkarbamoyl chlorid
Dimethylnitrosoamin
Hexamethylfosfor triamid
2-Aminonaftalen (2-Naftylamin) nebo jeho soli
Propan-1,3-sulton
4-Nitrobifenyl

0,001

0,001

^22)	Dusičnan amonný
Používá se pro dusičnan amonný a jeho sloučeniny, ve kterých obsah dusíku výsledného dusičnanu amonného je větší než 28 % váhového podílu, a u vodných roztoků dusičnanu amonného, v kterých koncentrace dusičnanu amonného je větší než 90 % váhového podílu.
^23)	Dusičnan amonný
Používá se u jednoduchých (nestrojených) hnojiv na bázi dusičnanu amonného a u kombinovaných hnojiv, ve kterých obsah dusíku výsledného dusičnanu amonného je větší než 28 % hmotnostních (strojená hnojiva obsahující dusičnan amonný s fosfátem anebo potaší).
^24)	Polychlordibenzofurany (CDF) a polychlordibenzodioxiny (CDD).

Skutečné množství jednotlivých polychlordibenzofuranů (CDF) a polychlordibenzodioxinů (CDD) se vynásobí koeficienty uvedenými v následující tabulce:
Mezinárodní koeficienty toxických faktorů pro příbuzné látky
2,3,7,8-TCDD | 1 | 2,3,7,8-TCDF | 0,1
1,2,3,7,8-PeDD | 0,5 | 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5
| | 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05

1,2,3,4,7,8-HxCDD
1,2,3,6,7,8-HxCDD
1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,7,8-HxCDF
1,2,3,7,8,9-HxCDF
1,2,3,6,7,8-HxCDF
2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | |

OCDD

0,001

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF
1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

| | OCDF | 0,001
T = tetra, P = penta, Hx = hexa, hp = hepta, O = okta

Tabulka 11- Vybrané vlastnosti nebezpečných látek

Nebezpečné látky, které jsou klasifikovány jako | množství v tunách
| sloupec 1 | sloupec 2
1.Výbušné, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 2a | 50 | 200
2. Oxidující | 50 | 200
3. Extrémně hořlavé, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 3c | 10 | 50
4a. Vysoce hořlavé, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 3bI | 50 | 200
4b. Vysoce hořlavé kapaliny, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 3b2 | 5 000 | 50 000
5. Hořlavé, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 3a | 5 000 | 50 000
6. Vysoce toxické | 5 | 20
7. Toxické | 50 | 200
8. Výbušné, kdy látka nebo přípravek odpovídá definici uvedené v poznámce 2b | 10 | 50
9. Nebezpečné pro životní prostředí v kombinaci s větami vyjadřujícími nebezpečnost: | |
•	(i)	R50: vysoce toxické pro vodní organismy | 200 | 500
•	(ii)	R51: toxické pro vodní organismy a | 500 | 2000
R53: může vyvolat dlouhodobé nepříznivé účinky ve vodním prostředí | 500 | 2000
10. Další nebezpečné vlastnosti které nejsou uvedeny výše ve spojení s větami vyjadřujícími nebezpečnost: | |
•	R14: reaguje prudce s vodou (včetně R 14/15) | 100 | 500
•	R29: při styku s vodou se uvolňuje toxický plyn | 50 | 200

Poznámka 1:	Vybrané nebezpečné látky a vybrané vlastnosti nebezpečných látek se klasifikují podle zákona č. 157/1998 Sb., o chemických látkách a chemických přípravcích a o změně některých dalších zákonů, ve znění zákona č. 352/1999 Sb. V případě látek a přípravků s vlastnostmi, které vedou k více než jedné klasifikaci, se pro účely této směrnice použije nejnižší mez.
Poznámka 2:	Pro účely tohoto zákona „výbušná“ znamená
a)	i)	látka nebo přípravek, u kterého hrozí nebezpečí výbuchu při nárazu, tření, požáru nebo vybuchuje jiným zdrojem zapáleni (riziková věta R2)
ii)	pyrotechnická látka je látka (nebo směs látek), které jsou určené k tvorbě tepla, světla, zvuku, plynu, nebo dýmu, nebo kombinace těchto efektů prostřednictvím nevýbušné, samo se udržující exotermické chemické reakce, nebo
iii)	výbušná nebo pyrotechnická látka nebo přípravek obsažená v předmětech,
b)	látka nebo přípravek, který představuje mimořádné riziko výbuchu nárazem, třením, ohněm nebo vybuchuje jinými zdroji zapálení (riziková věta R3).
Poznámka 3:	Pro účely tohoto zákona „hořlavá“, „vysoce hořlavá“ a „extrémně hořlavá“ znamená:
a)	hořlavé kapaliny: látky a přípravky, které mají bod vzplanutí vyšší než nebo rovno 21°C a méně než nebo rovno 55°C (riziková věta R10), podporující hoření;
b)	vysoce hořlavé kapaliny
1)	látky a přípravky, které se mohou zahřát a nakonec vzplanout v kontaktu se vzduchem za okolní teploty bez jakéhokoli přívodu energie (riziková věta R17),
látky, které mají bod vzplanutí nižší než 55°C a které zůstanou pod tlakem kapalné, u kterých zejména podmínky zpracování jako vysoký tlak nebo teplota mohou vytvořit nebezpečí závažné havárie;
2)	látky a přípravky s bodem vzplanutí nižším než 21°C, které nejsou extrémně hořlavé (riziková věta R11, druhá odrážka)
c)	extrémně hořlavé plyny a kapaliny:
1)	kapalné látky a přípravky, které mají bod vzplanutí nižší než 0°C a bod varu (nebo v případě rozmezí varu počáteční bod varu), který je za normálního tlaku nižší nebo rovný 35°C (riziková věta R 12, první odrážka), a
2)	plynné látky a přípravky, které jsou hořlavé ve styku se vzduchem za okolní teploty a tlaku (riziková věta R12, druhá odrážka), udržované či neudržované pod tlakem v plynném nebo kapalném stavu s výjimkou zkapalněných extrémně hořlavých plynů (včetně LPG) a zemního plynu uváděné v části 1, a
3)	kapalné látky a přípravky udržované za teplot pod jejich bodem varu.

Část 2
Vzorec pro sčítání poměrného množství nebezpečných látek

1. Součet dílčích množství dvou nebo více nebezpečných látek pro stanovení množství látek umístěných v objektu nebo zařízení pro účel zařazení objektu nebo zařízení do skupiny A nebo B se provádí podle následujícího vzorce:

kde:
q_i = množství nebezpečné látky umístěné v objektu nebo zařízení,
Q_i = příslušné množství nebezpečné látky uváděné ve sloupcích 1 (při posuzování objektu nebo zařízení k zařazení do skupiny A) nebo 2 (při posuzování objektu nebo zařízení k zařazení do skupiny B) tabulky I nebo tabulky II,
n = počet nebezpečných látek,
N = ukazatel vyjadřující součet poměrů q_i ku Q_i.

2.Tento vzorec se použije samostatně
a)	pro sčítání nebezpečných látek, uvedených v tabulce I v množství menším než je uvedeno ve sloupcích 1 a 2 tabulky I s nebezpečnými látkami, které mají stejnou nebezpečnou vlastnost uvedenou v tabulce II,
b)	pro sčítání množství nebezpečných látek, které mají nebezpečné vlastnosti uvedené v bodech 6, 7 a 9 tabulky II,
c)	pro sčítání množství nebezpečných látek, které mají nebezpečné vlastnosti uvedené v bodech 1, 2, 3, 4a, 4b, 5 a 8 tabulky II.

3. Provozovatel zařadí objekt nebo zařízení do
a)	skupiny A, jestliže je výsledek N roven nebo je větší než 1, při použití množství Q uvedeného ve sloupci 1 tabulky I nebo tabulky II,
b)	skupiny B, jestliže je výsledek N roven nebo je větší než 1, při použití množství Q uvedeného ve sloupci 2 tabulky I nebo tabulky II.