Postupy pro vyloučení skrytého napadení karanténního materiálu, určeného pro výzkumné a šlechtitelské účely, škodlivými organismy podle § 20 odst. 10

Část A. 
Pro některé rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v příloze č. 10

Oddíl I: 
Rostliny citrusu (Citrus L.)^1), kumkvatu (Fortunella Swingle), Poncirus Raf. a jejich kříženci, s výjimkou plodů a osiva

l.	Rostliny nebo jejich části (dále jen „rostlinný materiál“), kde je to nutné, jsou podrobeny příslušným terapeutickým postupům stanoveným v technické směrnici FAO/IPGRI.

2.	Po uplatnění terapeutických postupů uvedených v bodu 1. je veškerý rostlinný materiál podroben testování. Všechen rostlinný materiál, včetně rostlin použitých k indexování, je uchováván ve schválených zařízeních, za podmínek bezpečné manipulace s karanténním materiálem, stanovených v příloze č. 17. Rostlinný materiál určený k úřednímu uvolnění ze stanoveného karanténního režimu se uchovává v podmínkách, které umožňují jeho normální vývoj, a je po dodání a následně ve vhodných intervalech v průběhu testování podroben vizuální kontrole ke zjištění příznaků napadení škodlivými organismy, včetně všech karanténních škodlivých organismů, , uvedených v přílohách č. 8 a 9, které se na něm mohou vyskytnout.

3.	Pro účely bodu 2. musí být rostlinný materiál otestován ke zjištění a určení škodlivých organismů v souladu s následujícími postupy:

3.1.	Testování se provádí vhodnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin, jako jsou Citrus sinensis (L.) Osbeck, Citrus aurantifolia Christm. Swing., Citrus medica L, Citrus reticula Blanco a Sesamum L., ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
a)	Citrus greening bacterium^2)
b)	Citrus variegated chlorosis (působená bakterií Xylella fastidiosa Wells et al.)
c)	Citrus mosaic badnavirus
d)	Citrus tristeza closterovirus (všechny izoláty)
e)	Citrus vein enation ‘virus’
f)	Citrus leprosis ‘rhabdovirus’
g)	Citrus ringspot virus
h)	Deuterophoma tracheiphila (Petri) 
i)	Satsuma dwarf ‘nepovirus’
j)	Spiroplasma citri Saglio et al.
k)	Citrus tatter leaf capillovirus
l)	Lime witches´ broom phytoplasma
m)	Xanthomonas axonopodis pv. citri (Hasse) Veuterin et al., pv. citrumello campestris (Pamnel) Dowson (všechny kmeny patogenní pro citrus).
3.2.	Pro škodlivé organismy, jako je Citrus blight disease, pro něž neexistují krátkodobé testovací postupy, musí být rostlinný materiál naroubován na semenáč, vypěstovaný ve sterilní kultuře, jak je stanoveno v technické směrnici FAO/IPGRI, a výsledné rostliny musí být podrobeny terapeutickým postupům v souladu s ustanoveními bodu 1..

4.	Rostlinný materiál, podrobený vizuální prohlídce, uvedené v bodu 2., na němž byly zpozorovány příznaky napadení škodlivými organismy, musí být podroben vyšetření, včetně potřebného testování, k co nejpřesnějšímu určení škodlivých organismů, způsobujících tyto příznaky.

Oddíl II:
Rostliny hrušně (Pyrus L.), jabloně (Malus Mill.), kdouloně (Cydonia Mill.), slivoně (Prunus L.)^3) a jejich kříženců a jahodníku (Fragaria L.), určené k pěstování, s výjimkou osiva

1. a 2. Postup stejný jako v bodech 1. a 2. oddílu I.

3.	Pro účely bodu 2. musí být rostlinný materiál otestován ke zjištění a určení škodlivých organismů v souladu s následujícími postupy:

3.1.	U rostlin jahodníku (Fragaria L.) bez ohledu na zemi původu rostlinného materiálu se provede testování příslušnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin, jako jsou Fragaria vesca, Fragaria virginiana a Chenopodium spp., ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
a)	Arabis mosaic nepovirus
b)	Raspberry ringspot nepovirus
c)	Strawberry crinkle cytorhabdovirus
d)	Strawberry latent C rhabdovirus
e)	Strawberry latent ringspot nepovirus
f)	Strawberry mild yellow edge disease 
g)	Strawberry vein banding caulimovirus
h)	Strawberry witches´ broom phytoplasma
i)	Tomato black ring nepovirus
j)	Tomato ringspot nepovirus
k)	Colletotrichum actatum Simmonds
l)	Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan
m)	Xanthomonas fragariae Kennedy & King;

3.2.	U rostlin jabloně (Malus Mill.) se provede testování příslušnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
3.2.1	a)	Apple proliferation phytoplasma anebo
b)	Cherry rasp leaf nepovirus – americký,
pochází-li rostlinný materiál ze země, která není známa jako prostá těchto škodlivých organismů;
a
3.2.2.	a)	Tobacco ringspot nepovirus
b)	Tomato ringspot nepovirus
c)	Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al;,
bez ohledu na zemi původu rostlinného materiálu.

3.3.	U rostlin slivoně (Prunus L.), s ohledem na vhodnost pro jednotlivé druhy tohoto rodu, se provede testování příslušnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:

3.3.1		a)	Apricot chlorotic leafroll phytoplasma anebo
b)	Cherry rasp leaf nepovirus - americký anebo
c)	Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al) Young et al.,
pochází-li rostlinný materiál ze země, která není známa jako prostá těchto škodlivých organismů:,
a
3.3.2	a)	Chery little cherry virus - neevropské kmeny
b)	Peach latent mosaic viroid - americký
c)	Xylella fastidiosa Wells et al. sensu lato
d)	Peach rosette mosaic nepovirus 
e)	Peach rosette phytoplasma
f)	Peach X-disease phytoplasma 
g)	Peach yellows phytoplasma 
h)	Plum American line pattern ilarvirus
i)	Plum pox potyvirus
j)	Tomato ringspot nepovirus
k)	Xanthomonas arboricola pv. pruni (Smith) Vauterin et al.,
bez ohledu na zemi původu rostlinného materiálu.

3.4.	U rostlin kdouloně (Cydonia Mill.) a hrušně (Pyrus L.), bez ohledu na zemi původu rostlinného materiálu, se provede testování příslušnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
a)	Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al
b)	Pear decline phytoplasma,

4.	Rostlinný materiál podrobený vizuální prohlídce uvedené v bodu 2., na němž byly zpozorovány příznaky napadení škodlivými organismy, musí být podroben vyšetření, včetně potřebného testování, k co nejpřesnějšímu určení škodlivých organismů, způsobujících tyto příznaky.

Oddíl III: 
Rostliny révy (Vitis L.), s výjimkou plodů
1. a 2. Postup stejný jako v bodech 1. a 2. oddílu I. Vizuální kontrolou podle bodu 2 se zjišťují též příznaky napadení Viteus vitifoliae (Fitch) a škodlivých organismů uvedených dále v bodu 3. 

3.	Pro účely bodu 2. musí být rostlinný materiál otestován ke zjištění a určení následujících škodlivých organismů, pochází-li rostlinný materiál ze země, která není známa jako prostá těchto škodlivých organismů:
3.1.	Ajinashika disease
Testování se provede vhodnými laboratorními metodami. V případě negativního výsledku je rostlinný materiál indexován na odrůdě révy vinné Koshu a zůstává v pozorování po dobu minimálně dvou vegetačních období.
3.2.	Grapevine stunt virus
Testování se provede pomocí vhodných indikátorových rostlin, jako je odrůda révy vinné Campbell Early, pozorování se provádí v průběhu jednoho roku.
3.3.	Summer mottle
Testování se provede pomocí vhodných indikátorových rostlin, jako jsou odrůdy révy vinné Sideritis, Cabernet-Franc a Mission.

4.	Bez ohledu na zemi původu rostlinného materiálu se provede testování vhodnými laboratorními metodami a v případě potřeby pomocí indikátorových rostlin ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
a)	Blueberry leaf mottle nepovirus
b)	Grapevine flavescence doreé phytoplasma a ostatní žloutenky révy
c)	Peach rosette mosaic nepovirus
d)	Tobacco ringspot nepovirus
e)	Tomato ringspot nepovirus (kmen „yellow vein“ a ostatní kmeny)
f)	Xylella fastidiosa Wells et al. sensu lato 
g)	Xylophilus ampelinus (Panagopulos) Willems et al

5.	Rostlinný materiál podrobený vizuální prohlídce uvedené v bodu 2., na němž byly zpozorovány příznaky napadení škodlivými organismy, musí být podroben vyšetření, včetně potřebného testování, k co nejpřesnějšímu určení škodlivých organismů způsobujících tyto příznaky.

Oddíl IV
Rostliny stolonotvorných a hlízotvorných druhů Solanum L, nebo jejich kříženců, určené k pěstování

1. a 2. Postup stejný jako v bodech 1. a 2. oddílu I. Testování podle bodu 2. se podrobí každá jednotka (hlíza, tkáňová kultura apod.) rostlinného materiálu. Vizuální kontrolou podle bodu 2 se zjišťují též příznaky potato yellow vein disease.

3.	Testování uvedené v bodu 2. se provádí odbornými postupy uvedenými v bodu 5. ke zjištění alespoň těchto škodlivých organismů:
Bakterie:
a)	Clavibacter  michiganensis subsp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.
b)	Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.
Viry a virům podobné organismy:
a)	Potato Andean latent tymovirus
b)	Potato black ringspot nepovirus
c)	Potato spindle tuber viroid
d)	Potato yellowing alfamovirus
e)	Potato T trichovirus
f)	Potato Andean mottle comovirus
g)	obecné viry bramboru A, M, S, V, X a Y (včetně Y^o, Y^n a Y^c) a potato leaf roll virus.
U osiva bramboru se testování provádí ke zjištění alespoň virů a virům podobných organismů uvedených výše v bodech a) až e). 
4.	Rostlinný materiál podrobený vizuální prohlídce uvedené v bodu 2., na němž byly zpozorovány příznaky napadení škodlivých organismů, musí být podroben vyšetření, včetně potřebného testování, k co nejpřesnějšímu určení škodlivých organismů, způsobujících tyto příznaky. 
5.	Odborné postupy podle v bodu 3. jsou následující:
Pro bakterie:
1.	U hlíz se testuje pupková část každé hlízy. Standardní velikost vzorku je 200 hlíz. Postup může být však použit i pro vzorky s méně než 200 hlízami. 
2.	U mladých rostlin a řízků, včetně mikro-rostlin, se testují spodní části stonku a v případě potřeby kořeny každé jednotky rostlinného materiálu. 
3.	Po testování podle bodů 1. a 2. se doporučuje provést v průběhu jednoho běžného vegetačního období testování dceřinných hlíz nebo bází stonků u druhů nevytvářejících hlízy.
4.	Materiál uvedený v bodu 1. musí být testován úředně stanovenou metodou pro Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al.. Materiál uvedený v bodu 2. je možné testovat touto metodou. 
5.	Materiál uvedený v bodu 1. musí být testován úředně stanovenou metodou pro Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.. Materiál uvedený v bodu 2. je možné testovat touto metodou.
Pro viry a virům podobné organismy jiné než potato spindle tuber viroid:
1.	Minimální testování vegetativního materiálu (hlízy, mladé rostliny nebo řízky včetně mikro-rostlin) musí zahrnovat sérologický test provedený v době kvetení nebo v jeho těsné blízkosti pro každý uvedený škodlivý organismus kromě potato spindle tuber viroid, po kterém musí u materiálu s negativním výsledkem sérologického testu následovat biologický test. Pro potato leaf roll virus musí být provedeny dva sérologické testy.
2.	Minimální testování u osiva musí zahrnovat sérologický test nebo biologický test, jestliže není možné provést test sérologický. Doporučuje se provádět opakované testování určité části negativních vzorků a v případě nejasných výsledků provést testování jinou metodou.
3.	Sérologické a biologické testy uvedené v bodech 1. a 2. musí být provedené na rostlinách pěstovaných ve sklenících, na vzorcích odebraných nejméně na dvou místech z každého stonku, zahrnujících mladý zcela vyvinutý list z vrcholu každého stonku a starší lístek ze střední části stonku; vzhledem k možnosti nesystémové infekce musí být otestován každý stonek. Při sérologickém testování se nesmí spojovat do jednoho vzorku lístky odebrané z různých rostlin, vyjma případů, kdy je určitý směsný poměr použitou metodou přímo stanoven. Listy odebrané z jednotlivých stonků téže rostliny však mohou být spojeny k vytvoření vzorku z této rostliny. U biologických testů je možné spojit maximálně pět rostlin k inokulaci minimálně dvou stejných indikátorových rostlin. 
4.	Vhodné indikátorové rostliny pro biologické testování, uvedené v bodech 1. a 2., jsou ty, které jsou uvedeny na příslušném seznamu publikovaném EPPO, anebo jiné úředně schválené indikátorové rostliny, které vykazují schopnost detekovat viry.
5.	Úředně propuštěn ze stanoveného režimu může být pouze přímo otestovaný materiál. V případě indexace oček může být uvolněno pouze potomstvo testovaných oček. Hlíza nesmí být uvolněna vzhledem k možnosti nesystémové infekce.
Pro potato spindle tuber viroid:
1.	U veškerého rostlinného materiálu se testy provádějí na rostlinách vypěstovaných ve skleníku, jakmile jsou dobře vyvinuty, ale před rozkvětem a vytvořením pylu. Testy prováděné na klíčcích hlíz, na rostlinách pěstovaných in vitro nebo na malých sazenicích se považují za pouze předběžné. 
2.	Vzorky musí být odebrané z plně vyvinutého lístku z vrcholu každého stonku rostliny. 
3.	Veškerý materiál určený k testování se pěstuje za teploty, která nesmí být nižší než l8°C (přednostně za teplot vyšších než 20°C), a při fotoperiodě nejméně šestnácti hodin denně.
4.	Testy se provádějí pomocí radioaktivně nebo neradioaktivně značených sond cDNA nebo RNA, postupem R-PAGE (s barvením stříbrem) nebo RT-PCR. 
5.	Směsný vzorek při testování pomocí sond a metody R-PAGE může tvořit maximálně pět jedinců. Používání tohoto poměru nebo poměrů vyšších musí být metodicky stanoveno.

Část B
Pro rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty uvedené v přílohách č. 9 a č. 11

1.	Úřední postupy zahrnují vhodné prohlídky anebo testy na příslušné karanténní škodlivé organismy uvedené v přílohách č. 8 a č. 9 a provádějí se v případě potřeby v souladu se zvláštními požadavky stanovenými pro tyto karanténní škodlivé organismy v příloze č. 11. K zabezpečení těchto zvláštních požadavků se používají v úředních postupech metody stanovené v příloze č. 11 nebo jiné obdobné úředně schválené postupy.  

2.	Rostliny, rostlinné produkty a jiné předměty musí být při úředních postupech uvedených v bodu 1. shledány prostými příslušných karanténních škodlivých organismů, uvedených v přílohách č. 8, č. 9 a č. 11.